C 323/98
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
26.8.2022.
3.8.
Tāpēc EESK uzskata, ka priekšlikumam grozīt ZIZIMM regulu būs būtiska nozīme ilgtermiņa klimatiskajam līdzsvaram un ka oglekļa sekvestrēšanas loma nebūtu jāuzskata tikai par komerciālu iespēju, bet arī par ES lauksaimniecības nākotnes pamatelementu.
3.9.
Uzturot globālo nodrošinātību ar pārtiku, oglekļa nozīmes palielināšanai ir trīs dažādi izaicinājumi:
— atmosfēras oglekļa sekvestrēšana augsnē, — SEG emisiju mazināšana, — lauksaimniecības nozares pielāgošana klimata pārmaiņām.
3.10.
Oglekļa sekvestrēšanu ļauj uzlabot vairākas zemes apsaimniekošanas metodes, tostarp:
— pirmreizēja un atkārtota apmežošana, — agromežsaimniecība un citi polikultūras veidi, kurā kokaugu veģetācija apvienota ar kultūraugu vai dzīvnieku audzēšanas sistēmām, — starpkultūru, segkultūru un saglabāšanas kultūru izmantošana, — aramzemes atstāšana papuvē vai kā ilggadīgus zālājus, — kūdrāju un mitrāju atjaunošana. 3.11.
Potenciāls ir būtisks, piemēram: Francijas Nacionālā Lauksaimniecības, pārtikas un vides pētniecības institūts (INRAE) ar iniciatīvu “4/1000” parādīja, ka Francijas līmenī maksimālais papildu lauksaimniecības krājumu potenciāls ir 8,43 miljoni tonnu oglekļa gadā no augsnes pirmajiem 30 centimetriem. 3.12.
Saistībā ar ES Augsnes stratēģijā noteikto mērķi līdz 2050. gadam pilnībā apturēt zemes platību aizņemšanas neto pieaugumu (8) un lai nodrošinātu šo oglekļa piesaistītāju un biomasas ražošanas funkciju, EESK iesaka pienācīgi aizsargāt aramzemi un ar gandarījumu norāda, ka dažas dalībvalstis pie tā strādā (piemēram, Igaunijā tiek izstrādāti tiesību akti par zemi). 3.13.
Paziņojumā ir identificētas dažas problēmas saistībā ar sertificētiem oglekļa sekvestrēšanas projektiem, bet nav sniegta atbilde, kā risināt tādus jautājumus kā: — nepastāvība: ogleklis, kas sekvestrēts un uzglabāts augsnē un biomasā, var tikt izdalīts atmosfērā, tādējādi anulējot klimata pārmaiņu mazināšanas ieguvumus, — uztvertā oglekļa monitorings, ziņošana un verifikācija joprojām ir izaicinājums: ir precīzi jānosaka faktisko papildu izmaksu skaitliskā vērtība, — oglekļa sekvestrēšanas un lauksaimniecības radīto SEG emisiju mazināšanas prakses izmaksu ņemšana vērā. 3.14.
Visbeidzot, nevajadzētu aizmirst par emisiju samazināšanu lauksaimniecības nozarē, izmantojot pielāgotu praksi vai jaunās tehnoloģijas, jo prioritāte ir taupība un SEG emisiju samazināšana.
Risinājumi, kuru pamatā ir rūpnieciska oglekļa uztveršana, izmantošana un uzglabāšana 3.15.
Paziņojumā ierosināti šādi mērķi: līdz 2028. gadam par katru tonnu CO2, ko industriāli uztver, transportē, izmanto un uzglabā, jāziņo un tā jāuzskaita pēc fosilās, biogēniskās vai atmosfēriskās izcelsmes; līdz 2030. gadam vismaz 20 % no oglekļa, ko izmanto ķīmiskajos un plastmasas produktos, vajadzētu būt no ilgtspējīgiem nefosiliem avotiem; un līdz 2030. gadam no atmosfēras ik gadu būtu jāpiesaista 5 miljoni tonnu CO2, kas būtu jānovieto pastāvīgā uzglabāšanā, izmantojot līderprojektus. 3.16.
Fosilais ogleklis būs jāaizstāj ar ilgtspējīgākām reciklēta oglekļa plūsmām – no atkritumiem, ilgtspējīgi iegūtas biomasas un tieši no atmosfēras.
(8)
EESK atzinums “Jauna ES Augsnes stratēģija” (OV C 290, 29.7.2022., 131. lpp.).