C 323/40
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 8 26
2.9.
Daugelyje Europos šalių socialinės ekonomikos subjektai veikia visuose ekonomikos sektoriuose: nuo apdirbamosios pramonės ir amatų iki žiedinės ekonomikos, nuo darnaus turizmo iki energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, nuo transporto iki informacijos iki ryšių paslaugų, atliekančių lemiamą vaidmenį diegiant socialines inovacijas ir perduodant technologijas siekiant padėti nepalankioje padėtyje esantiems gyventojams ar regionams.
Dėl įvairių teisinių ir organizacinių formų būtina vengti taikyti universalaus sprendimo principą, tačiau ir neatsisakyti veiksmų koordinavimo vadovaujant Komisijai.
2.10.
Įvairios socialinės ekonomikos įmonės iš esmės yra įsitvirtinusios vietos lygmeniu, kur jos prisideda prie socialinės sanglaudos, todėl teritorijos tampa atsparesnės ir įtraukesnės.
Dėl šios tendencijos veikti vietos lygmeniu socialinės ekonomikos įmonės taip pat itin veiksmingai prisideda prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos, todėl skaitmeninės technologijos, visų pirma didelio poveikio technologijos, suteikiančios galimybę neįgaliesiems dalyvauti darbo rinkoje, tampa vis labiau prieinamos visiems, taip pat ir pažeidžiamiausiems asmenims bei tiems, kuriems gresia socialinė atskirtis.
2.11.
Be to, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas jaunimo dalyvavimui ir skatinimui, kurie turėtų būti remiami rengiant mokymus, skirtus jaunimo verslumui ugdyti.
2.12.
Norint išnaudoti šį potencialą, reikia sudaryti palankesnes sąlygas socialinės ekonomikos subjektams naudotis investiciniu kapitalu, visų pirma siekiant plėtoti investicijas į socialines infrastruktūras (įperkamą būstą, sveikatos priežiūrą ir ilgalaikę priežiūrą, švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą, skurdo mažinimą).
Tokios infrastruktūros turi būti stiprinamos, siekiant mažinti nelygybę ir socialinę atskirtį, padidėjusią Europoje po pandemijos.
2.13.
Veiksmų planas suteikia galimybę plėtoti socialinę ekonomiką tobulinant pramonės politiką ir pripažinti vaidmenį, kurį atlieka darbuotojų kooperatyvai Europos paslaugų ir pramonės sektoriuose, kuriuose jie taip pat kuria svarbius gamybos klasterius ir didina pajėgumus, padedančius diegti inovacijas.
2.14.
EESRK mano, kad Komisijos įsipareigojimas analizuoti socialinę ekonomiką ir vykdyti jos mokslinius tyrimus yra svarbus siekiant 2023 m. parengti Europos Vadovų Tarybos rekomendaciją, taip pat palankiai vertina tai, kad 2025 m. numatoma atlikti veiksmų plano įgyvendinimo vertinimą.
Tačiau, kad tyrimai ir vertinimai būtų veiksmingi, socialinės ekonomikos veiksmų plane turėtų būti geriau paaiškinti numatomi vidutinės trukmės ir ilgalaikiai tikslai, kurie padėtų tiksliau apibrėžti numatomą socialinį poveikį, taip pat ir atsižvelgiant į 2030 m.
Europos strategiją.
2.15.
EESRK palankiai vertina ir remia Komisijos tikslus skatinti tarpvalstybinius santykius ir socialinės ekonomikos internacionalizavimą, remiant ir skatinant socialinės ekonomikos įmones dalyvauti Europos partnerysčių platformose, be kita ko, sukuriant socialinei ekonomikai skirtą vieno langelio sistemą.
2.16.
Įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti verslumo kultūrą ir visų pirma didinti jaunimo dalyvavimą steigiant naujas įmones, būtina į aukštųjų mokyklų bei universitetų mokymo programas įtraukti daugiau žinių apie socialinės ekonomikos potencialą.
Todėl pritariame pasiūlymui įsteigti naują jaunimo verslumo akademiją, kuri apimtų socialinę ekonomiką.
3.
Konkrečios pastabos 3.1.
Valdžios institucijų ir socialinės ekonomikos subjektų santykiai 3.1.1.
Socialinės ekonomikos veiksmų plane, pripažįstant socialinės ekonomikos potencialą socialinės ir pramonės politikos ateičiai, patvirtinama visuotinės svarbos funkcijų, prie kurių prisideda socialinė ekonomika, svarba, todėl svarbu apibrėžti tikslus siekiant pagerinti valdžios institucijų, socialinės ekonomikos subjektų ir socialinio dialogo dalyvių bendradarbiavimą.
3.1.2.
Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad būtina investuoti į valdžios institucijų ir socialinių įmonių, kurios, deramai atsižvelgdamos į konkrečias kompetencijas ir savarankiškumą, siekia bendro intereso tikslų, bendro administravimo stiprinimą.
Todėl reikėtų skatinti programų ir projektų kūrimo modelius, kurie prisidėtų prie įtraukaus valdymo ir taip būtų pripažįstamas socialinės ekonomikos subjektų vaidmuo, visų pirma regioninėse socialinės ekonomikos ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimo sistemose.
Šie naujoviški modeliai privalo būti parengti laikantis skaidrumo, vienodų sąlygų ir vienodo požiūrio, taip pat ekonomiškumo bei atvirumo įvairiems suinteresuotiesiems subjektams reikalavimų įgyvendinant subsidiarumo principus.