C 323/14
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 8 26
1.7.
ES turėtų visiškai netoleruoti atvejų, kai valstybėse narėse mažėja pilietinė erdvė.
Sistema, kurioje pilietinės visuomenės, visų pirma tos, kuri kritiškai vertina Vyriausybės veiklą, balsas nutildomas, yra sistema, aktyviai griaunanti politikos formuotojų, tarnaujančių savo piliečių interesams, dinamiką.
Ji veikiau tampa sistema, kurioje valdantieji veikia tik savo interesais.
Toks požiūris kelia grėsmę ES demokratijai ir negalimas atsižvelgiant į Europos vertybes, išdėstytas Kopenhagos kriterijuose (1).
1.8.
Užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi savo ES vertybių, reiškia ne tik būti atviroms pilietinei visuomenei, bet ir sudaryti palankias sąlygas pilietinei visuomenei egzistuoti net ir tada, kai ji kritiškai vertina jų politiką ar politiškai joms prieštarauja.
Europos Sąjungoje visos pilietinės visuomenės organizacijos turi būti laisvos ir nepriklausomos.
Valstybės narės, kurios pritaria dialogui tik su specialiai atrinktomis ir Vyriausybei simpatizuojančiomis organizacijomis, susiaurinant jį iki paprasčiausio langelių žymėjimo, yra kaltos dėl nedemokratinės praktikos, kaip ir Vyriausybės, kurios apskritai nebendrauja su pilietine visuomene.
1.9.
Politikos formuotojai turėtų užtikrinti prasmingą, o ne tik paviršutinišką pilietinės visuomenės dalyvavimą.
Vadinasi, pilietinė visuomenė turi būti įtraukta į visus sprendimų priėmimo proceso etapus.
Tai reiškia, kad pilietinė visuomenė turi būti išklausyta planuojant naujus teisės aktus, projektus ar iniciatyvas ir su ja turi būti reguliariai konsultuojamasi, kai šie teisės aktai, projektai ar iniciatyvos rengiami, priimami ir įgyvendinami.
Pernelyg dažnai prašoma pilietinės visuomenės pareikšti nuomonę, kai teisės aktai ar projektai jau būna beveik baigti rengti.
Tai neleidžia politikos formuotojams atsižvelgti į visus pasiūlymus ir sukuria precedentą, kai tikimasi, kad pilietinė visuomenė paprasčiausiai patvirtins jai pateiktus pasiūlymus.
1.10.
Visų lygmenų politikos formuotojai turėtų užtikrinti, kad konsultacijų procesai būtų lengvai randami ir prieinami.
EESRK teigiamai vertina EK viešųjų konsultacijų sistemą, nes ji yra atvira visoms pilietinės visuomenės organizacijoms ir pavieniams piliečiams, taip pat tai, kad apie visas konsultacijas sistemingai skelbiama tame pačiame tinklalapyje (2).
Kita vertus, ES lygmens konsultacijos kartais gali būti ribotos, kalbant apie joms vykstant teikiamą informaciją.
1.11.
Pilietinė visuomenė gali padėti politikos formuotojams atlikti tokias svarbias užduotis kaip stebėsena.
Tačiau jei norima, kad pilietinės visuomenės vaidmuo stebint naujos politikos ir iniciatyvų įgyvendinimą būtų rimtai vertinamas, ES, nacionalinės ir vietos valdžios institucijos turėtų remti šių organizacijų veiklos išlaidas.
Tai dar svarbiau atsižvelgiant į tai, kad dėl COVID-19 atsirado finansavimo ir projektų rėmimo neapibrėžtumas, taip pat išaugo veiklos išlaidos.
Siekiant gauti geriausios kokybės ir konstruktyviausią pilietinės visuomenės paramą, labai svarbu, kad teikiant veiklos ir gebėjimų stiprinimo finansavimą nebūtų kvestionuojamas pilietinės visuomenės organizacijų nepriklausomumas.
1.12.
ES galėtų imtis įvairių priemonių, kad pasinaudotų pilietinės visuomenės indėliu.
Pirmiausia ji galėtų apibrėžti dalyvavimo statusą.
Ji taip pat galėtų susitarti dėl teisės jungtis į asociacijas ir pilietinio dialogo gairių bei bendrų standartų, įgyvendintinų visuose atitinkamuose procesuose, ir priimti tarpinstitucinį susitarimą dėl pilietinio dialogo.
Asociacijų ir NVO vaidmens pripažinimas ir skatinimas Europos Sąjungos sistemoje taip pat būtų labai naudingas gerinant politikos formuotojų ir pilietinės visuomenės partnerystę ES lygmeniu.
1.13.
Pilietinės visuomenės organizacijos taip pat turi prisiimti atsakomybę už gerą politikos formavimą.
Pirmiausia organizacijos turėtų nuolat reaguoti į žmonių, kuriems jos atstovauja, tikrovę ir užtikrinti, kad tai, ką jos propaguoja, atitiktų jų poreikius.
Ypač svarbu skatinti jaunimo dalyvavimą pilietinės visuomenės veikloje ir užtikrinti ir užtikrinti ateitį šiam judėjimui.
Taip pat labai svarbu, kad pilietinė visuomenė konstruktyviai pateiktų savo indėlį ir aiškiai suformuluotų rekomendacijas, taigi, padėtų formuoti naują politiką taip, kaip, jų nuomone, būtų geriausia jų rinkėjams.
Reikėtų ne tik atkreipti dėmesį į tai, kas daroma blogai, bet ir konkrečiai siūlyti, kaip būtų galima pagerinti padėtį.
2.
Bendrosios pastabos 2.1.
Šiame dokumente sąvoka „pilietinė visuomenė“ taip pat reiškia socialinius partnerius, nors reikia pažymėti, kad socialiniai partneriai, gindami teises, veikia unikaliu ir specifiniu būdu.
Pilietinės visuomenės organizacijos taip pat gina interesus grupių, kurios negali daryti įtakos politikai per rinkimų teisę, pavyzdžiui, vaikų, neįgaliųjų, kuriems atimta teisė balsuoti, arba migrantų ir pabėgėlių, vardu ir skatina jų dalyvavimą demokratijoje.
Todėl pilietinės visuomenės ir politikos formuotojų dialogas yra labai svarbus siekiant suprasti visuomenės poreikius ir formuoti veiksmingus politinius sprendimus.
(1) (2)
Stojimo kriterijai; https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en https://ec.europa.eu/info/consultations_lt