2022 8 26
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 323/115
3.
Bendrosios pastabos 3.1.
Be to, kad dėl Rusijos karinės invazijos į Ukrainą ši šalis ir jos žmonės atsidūrė siaubingoje padėtyje, EESRK šią invaziją suvokia ir kaip milžinišką sukrėtimą energetikos sąjungos saugumui, veikimui ir veiklos rezultatams.
Tai didžiausia grėsmė saugumui Europos integracijos istorijoje.
Dėl šios grėsmės reikia iš naujo apibrėžti ir pakoreguoti ES strateginius ir saugumo prioritetus bei kuo greičiau parengti atitinkamas priemones šiems prioritetams įgyvendinti.
3.2.
EESRK ragina ES institucijas toliaregiškiau įžvelgti būsimas grėsmes saugumui ir daugiau dėmesio skirti energijos tiekimo saugumui bei įvairinimui, taip pat didesnio ES valstybių narių solidarumo užtikrinimui.
Grėsmė saugumui taip pat parodė, kad reikia paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą siekiant sumažinti ES priklausomybę nuo iškastinio kuro ir užtikrinti, kad būtų pasiekti žaliojo kurso tikslai.
3.3.
EESRK atkreipia dėmesį į išsamią Europos Komisijos ataskaitą, kurioje įvertinami pokyčiai ir pažanga įgyvendinant Europos Sąjungos energetikos ir klimato srities politiką.
Joje teigiamai vertinama ES pažanga, padaryta įgyvendinant klimato srities tikslus ir palankiai žiūrima į tai, kad nustatytos sritys, kuriose reikia siekti daugiau pažangos.
2020 m. COVID-19 pandemija turėjo tam tikrą teigiamą poveikį išmetamo CO2 kiekio mažinimui, nes dėl jos sumažėjo energijos suvartojimas, taigi ir gamyba.
Tačiau 2021 m. ekonomikos augimas padidino paklausą, o tai kartu su kitais aspektais turėjo įtakos energijos kainų šuoliui.
EESRK palankiai vertina tai, kad, remiantis Komisijos komunikatu dėl energijos kainų (1) buvo galima greitai suteikti pagalbą ir paramą pažeidžiamiems asmenims, siekiant pašalinti neigiamą kainų šuolio poveikį, ir atkreipia dėmesį į jo nuomonę TEN/761 (2).
3.4.
EESRK ragina Europos Komisiją labai atidžiai sekti energijos kainų pokyčius ir siūlo į kitą ataskaitą apie energetikos sąjungos būklę įtraukti energijos kainų raidos statistiką.
Šiuo klausimu Komitetas nurodo, kad reikia nuoseklesnių duomenų, pagal kuriuos būtų galima susidaryti tikslų rinkos vaizdą.
3.5.
Kaip ir ankstesnėse savo ataskaitose, EESRK pabrėžia, kad žalioji pertvarka turi vykti teisingai, nė vieno nepaliekant nuošalyje.
Pertvarka yra ne tik techninė, bet taip pat ekonominė bei socialinė.
Reguliarus dialogas su piliečiais ir pilietine visuomene, įskaitant socialinius partnerius, ypač pertvarką vykdančiuose regionuose, užtikrins tai, kad klimato srities ir energetikos politikos tikslai bus suvokiami kaip patrauklūs socialiniu požiūriu ir pasiekiami patiriant minimalias socialines ir ekonomines sąnaudas.
Ne mažiau nei dialogo gilinimas svarbus yra pažado įgyvendinimas aktyviai integruoti piliečius į rinkos veiklą, paversti juos vartotojais ir įtraukti juos į naujas vertės kūrimo galimybes.
Šiuo atžvilgiu bus itin svarbi atskirų priemonių praktinio taikymo ir finansavimo kokybė bei konkretus jų įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu.
Todėl socialinių partnerių nuomonės įtraukimas turi būti vienas iš pagrindinių būsimų dialogų tikslų ir svarbiausia išankstinė sąlyga sėkmingai bei teisingai pertvarkai pasiekti.
3.6.
Energetikos sąjungos būklės ataskaitoje taip pat turėtų būti skyrius apie pastangas pasiekti teisingą pertvarką, įtraukiant valstybių narių ir Europos lygmenimis sėkmingai įgyvendintų priemonių pavyzdžius.
EESRK pabrėžia, kad teisinga pertvarka nėra vien tik pertvarkos finansavimas.
Ji taip pat apima tikslą pasiūlyti deramą darbą ir kokybiškas darbo vietas, taip pat socialinę apsaugą, ir reikalauja imtis konkrečių veiksmų regionų lygmeniu.
3.7.
EESRK norėtų, kad 6-ojoje metinėje ataskaitoje būtų pateiktas labiau subalansuotas požiūris į tam tikras energetikos sąjungos sritis.
Joje daug dėmesio skiriama energijos vartojimo efektyvumo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sritims, kurios šiuo metu yra pagrindiniai politikos prioritetai.
Tačiau saugumo, solidarumo ir pasitikėjimo temoms arba moksliniams tyrimams, inovacijoms ir konkurencingumui bei su šiomis sritimis susijusiems uždaviniams ir laimėjimams skiriamas dėmesys atrodo nepakankamas.
3.8.
EESRK yra ypač susirūpinęs dėl to, kad šioje ataskaitoje, kaip ir ankstesnėse, vėl neatsižvelgiama į pagrindinius Europos energetikos sąjungos tikslus arba į juos atsižvelgiama labai nežymiai.
Reikėtų priminti, kad vienas iš tikslų buvo sumažinti priklausomybę nuo importo, suteikti piliečiams svarbiausią vaidmenį Energetikos sąjungoje ir paversti ES pirmąja pasaulyje atsinaujinančiosios energijos gamintoja.
Reikėtų tikėtis, kad metinėse ataskaitose apie energetikos sąjungos būklę šie pagrindiniai klausimai taip pat bus analizuojami centralizuotai ir aiškiai nurodomi galimi trūkumai, kad prireikus būtų galima parengti naujas iniciatyvas.
Šioje ataskaitoje toli gražu taip nėra; pavyzdžiui, EESRK svarbus energetikos bendruomenės vystymo klausimas, yra absoliučiai apleistas.
EESRK tikisi, kad Komisija 2022 m. ataskaitos atskiruose skyriuose pateiks aiškius pareiškimus.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
OL C 275, 2022 7 18, p. 80.