C 323/40
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.8.26.
2.9.
A szociális gazdaság szervezetei számos európai országban az összes gazdasági ágazatban tevékenykednek: az ipari és kézműves gyártástól a körforgásos gazdaságig, a fenntartható turizmustól a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelésig, a közlekedéstől az információs hírközlési szolgáltatásokig, és döntő szerepet játszanak a társadalmi innováció és a technológiatranszfer terén a hátrányos helyzetű lakosság vagy területek javára.
A jogi és szervezeti formák sokfélesége miatt el kell kerülni az „univerzális” megközelítést, viszont emiatt nem kell lemondani az Európai Bizottsággal való koordináció bizonyos formájáról. 2.10.
A szociális vállalkozások nagyrészt a helyi szinthez kapcsolódnak, ahol hozzájárulnak a társadalmi kohézióhoz, valamint reziliensebbé és befogadóbbá teszik a helyi környezetet.
Ez a közelségre való törekvés különösen hatékonnyá teszi a szociális vállalkozásokat a zöld és digitális átállás támogatásában is, mivel mindenki, a legkiszolgáltatottabbak és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitettek, számára is hozzáférhetőbbé teszi a digitális technológiákat, és ezen belül a fogyatékossággal élő személyek munkában való részvételét elősegítő alaptechnológiákat. 2.11.
Különös figyelmet kell fordítani a fiatalok bevonására és támogatására is, akiket olyan képzési intézkedésekkel kell támogatni, amelyek célja a fiatalabb generáció vállalkozói hajlandóságának növelése. 2.12.
Ennek a potenciálnak a kiaknázásához fokozni kell a szociális gazdaság szervezeteinek a beruházási tőkéhez való hozzáférését, elsősorban a szociális infrastruktúrákba történő beruházások nagyobb mértékű fejlesztése érdekében (megfizethető lakhatás, egészségügy és hosszú távú és gondozás, egész életen át tartó tanulás, a szegénység csökkentése, a hozzáférhetőség javítása).
Ezeket az infrastruktúrákat meg kell erősíteni az Európában a világjárvány következtében megnövekedett egyenlőtlenségek és társadalmi kirekesztés csökkentése érdekében. 2.13.
A cselekvési terv lehetőséget kínál a szociális gazdaság fejlesztésére az iparpolitika javítása révén, valamint a szövetkezetek szerepének elismerésére különösen az európai szolgáltatásokban és iparban, ahol a szövetkezetek fontos termelési klasztereket is létrehoznak, és jelentős innovációs kapacitással rendelkeznek. 2.14.
Az EGSZB fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság a szociális gazdasággal foglalkozó tanulmányok és kutatások készítéséről döntött azzal a céllal, hogy az Európai Tanács 2023-ban ajánlást készítsen, és hasonlóképpen üdvözli, hogy 2025-ben sor kerül a cselekvési terv végrehajtásának értékelésére.
Azonban ahhoz, hogy a tanulmányok és értékelések hatékonyak legyenek, a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervnek jobban meg kell határoznia a középés hosszú távon elvárt célokat, amelyek segítik a várható társadalmi hatások meghatározását, többek között a 2030-ig tartó időszakra szóló európai stratégiával összefüggésben. 2.15.
Az EGSZB üdvözli és támogatja az Európai Bizottságnak a szociális gazdaság határon átnyúló kapcsolatainak és nemzetközivé válásának előmozdítására irányuló célkitűzéseit, melyekkel segíti és ösztönzi a szociális vállalkozások részvételét az európai partnerségi platformokban a szociális gazdaság egyablakos rendszerének létrehozásával. 2.16.
A vállalkozói kultúra előmozdítását célzó kezdeményezések keretében és különösen a fiatalok új vállalkozások létrehozásában való részvételének növelése érdekében elengedhetetlen, hogy a fiatalok a középiskolai és egyetemi tantervek keretei között jobban megismerjék a szociális gazdaságban rejlő lehetőségeket.
Ezért támogatjuk az új ifjúsági vállalkozáspolitikai akadémia létrehozására irányuló javaslatot, amely a szociális gazdaságot magában foglalja.
3.
Részletes megjegyzések 3.1.
A közigazgatási szervek és a szociális gazdaság szervezetei közötti kapcsolatok 3.1.1.
A cselekvési terv – elismerve a szociális gazdaságban rejlő, a szociális és iparpolitika jövőjét szolgáló lehetőségeket – megerősíti azoknak az általános érdekű funkcióknak a fontosságát, amelyekhez a szociális gazdaság hozzájárul, éppen ezért fontos, hogy célkitűzéseket határozzunk meg a közigazgatás, a szociális gazdasági szervezetek és a szociális párbeszéd szereplői közötti együttműködés javítására.
3.1.2.
Ebből a szempontból az EGSZB úgy véli, hogy be kell fektetni a közigazgatási szervek és a szociális vállalkozások közötti „megosztott igazgatás” formáiba, amelyek – a hatáskör és az autonómia tiszteletben tartása mellett – közös érdekű célokat szolgálnak.
Ezért ösztönözni kell az inkluzív kormányzást megvalósító programozási és tervezési formákat, amelyek elismerik a szociális gazdaság szervezeteinek szerepét, különösen a szociális gazdaság és a helyi önkormányzatok közötti együttműködés területi rendszereiben.
Ezeket az innovatív formákat szükségszerűen az átláthatóság, az egyenlő bánásmód, a gazdaságosság és a különböző érdekelt felek iránti nyitottság követelményeinek megfelelően kell kialakítani, a szubszidiaritás elvével összhangban.