C 323/14
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.8.26.
1.7.
Az EU-nak zéró toleranciát kell tanúsítania azokkal a tagállamokkal szemben, amelyekben a polgári tér beszűkül.
Egy olyan rendszer, amelyben a civil társadalom – különösen a kormány működését kritikusan szemlélők – hangját elnyomják, ténylegesen leépíti a polgáraik érdekeit szolgáló politikai döntéshozók dinamikáját.
Ehelyett olyan rendszerré válik, amelyben a hatalmon lévők kizárólag a saját érdeküknek megfelelően cselekszenek.
Ez a megközelítés fenyegetést jelent az EU-n belüli demokráciára nézve, és nincs helye a koppenhágai kritériumokban felvázolt európai értékek között (1). 1.8.
Annak biztosítása, hogy a tagállamok megőrzik az uniós értékeket, többet jelent a civil társadalommal való együttműködésre való nyitottságnál; a civil társadalom létének elősegítéséről is szól, még akkor is, ha a civil társadalom kritikusan viszonyul az adott tagállam politikájához, vagy politikailag ellentétes oldalt képvisel.
Az EU-ban minden civil társadalmi szervezet számára szabadságot és függetlenséget kell biztosítani.
Azok a tagállamok, amelyek egyfajta kényszerű kötelezettségnek való megfelelésből csak a gondosan kiválogatott és a kormányzattal rokonszenvező szervezetekkel lépnek párbeszédre, éppolyan bűnösök az antidemokratikus gyakorlatokat illetően, mint azok a kormányok, amelyek egyáltalán nem lépnek kapcsolatba a civil társadalommal. 1.9.
A politikai döntéshozóknak nemcsak felszínes, hanem érdemi részvételt is biztosítaniuk kell a civil társadalom számára.
Ez azt jelenti, hogy a civil társadalmat be kell vonni a döntéshozatali folyamat minden részébe.
Azt jelenti, hogy meg kell hallgatni a civil társadalom véleményét az új jogszabályok, projektek vagy kezdeményezések kidolgozásának folyamata alatt, valamint azok kialakítása, elfogadása és végrehajtása során rendszeresen konzultálni kell a civil társadalom tagjaival.
Sok esetben csak olyankor kérik ki a civil társadalom véleményét, amikor a jogszabályok vagy projektek már a befejezéshez közelednek.
Ez lehetetlenné teszi, hogy a politikai döntéshozók bármilyen javaslatot átvegyenek, és precedenst teremtsenek, hiszen a civil társadalomtól egyszerűen csak azt várják el, hogy rábólintson az elé terjesztett javaslatokra. 1.10.
A politikai döntéshozók konzultációs folyamatainak minden szinten könnyen megtalálhatóknak és hozzáférhe­ tőknek kell lenniük.
Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság nyilvános konzultációs rendszerét, amely minden civil szervezet és az egyes polgárok előtt is nyitva áll, valamint hogy valamennyi konzultációt rendszeresen közzétesznek ugyanazon a weboldalon (2).
Másfelől az uniós szintű konzultációk időnként korlátozóak lehetnek az általuk megengedett hozzájárulás típusát illetően. 1.11.
A civil társadalomnak lehetősége nyílik a politikai döntéshozók megsegítésére olyan alapvető feladatokban, mint például a nyomon követés.
Ahhoz azonban, hogy komolyan lehessen venni a civil társadalom szerepét az új politikák és kezdeményezések végrehajtásának nyomon követésében, az EU-nak, a nemzeti és helyi hatóságoknak hozzá kell járulniuk e szervezetek működési költségeihez.
Ez még fontosabbá vált a (projekt)finanszírozás Covid-járvány miatti bizonytalansága, valamint a működési költségek növekedése miatt.
Ahhoz, hogy a civil társadalom a legjobb minőségű és legkonstruktívabb támogatást tudja nyújtani, fontos, hogy a működéséhez és a kapacitásépítéshez biztosított finanszírozás ne kérdőjelezze meg a civil szervezetek függetlenségét. 1.12.
Az EU számos intézkedést hozhatna a civil társadalom hozzájárulásának elfogadása érdekében.
Kezdeti lépés lehetne a részvételi státusz meghatározása.
Az EU megállapodhatna továbbá az egyesülési jogra és a civil párbeszédre vonatkozó olyan iránymutatásokról és közös normákról, amelyeket minden vonatkozó folyamatban végre kellene hajtani, és elfogadhatna egy a civil párbeszédre vonatkozó intézményközi megállapodást.
Az egyesületek és nem kormányzati szervezetek szerepének az Európai Unió keretein belül való elismerése és előmozdítása szintén rendkívül hasznos lenne a politikai döntéshozók és a civil társadalom közötti uniós szintű partnerség fejlesztése szempontjából. 1.13.
A civil szervezeteknek is megvannak a saját felelősségi köreik, amelyeknek meg kell felelniük a jó politikai döntéshozatal nevében.
Mindenekelőtt a szervezeteknek folyamatosan fogékonyan kell viszonyulniuk az általuk képviselt emberek valóságához, és gondoskodniuk kell arról, hogy érdekérvényesítésük megfeleljen az ő igényeiknek.
Különösen fontos a fiatalok civil társadalomban való részvételének elősegítése és a mozgalom jövőjének biztosítása.
Az is döntő fontosságú, hogy a civil társadalom hozzájárulásai konstruktívak, ajánlásai pedig egyértelműek legyenek, hogy az új politikák kialakítását a tagjai számára legjobbnak vélt módon tudja elősegíteni.
A hozzájárulásnak nemcsak arra kell összpontosítania, ami rosszul működik, hanem konkrét javaslatokat is kell tennie a fejlesztésekre.
2.
Általános megjegyzések 2.1.
Ebben a dokumentumban a „civil társadalom” kifejezés a szociális partnerekre is vonatkozik, bár meg kell jegyezni, hogy a szociális partnerek egyedi és sajátos módon működnek a jogok védelme területén.
A civil társadalmi szervezetek olyan csoportok nevében is fellépnek, amelyek a választójogon keresztül nem tudják befolyásolni a politikát, mint például a gyermekek, a szavazati joguktól megfosztott, fogyatékossággal élő személyek, vagy a migránsok és menekültek, és elősegítik a demokráciában való részvételüket.
A civil társadalom és a politikai döntéshozók közötti párbeszéd ezért kulcsfontosságú a társadalom igényeinek megértése és a hatékony politikai válaszok kialakítása szempontjából.
(1) (2)
Csatlakozási kritériumok, https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en https://ec.europa.eu/info/consultations_hu