2022.8.26.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 323/115
3.
Általános megjegyzések 3.1.
Az EGSZB úgy látja, hogy az Ukrajna elleni orosz katonai invázió óriási sokkhatást gyakorol az energiaunió biztonságára, működésére és teljesítményére, emellett pedig Ukrajna és népe számára is szörnyű helyzetet teremt.
Ez az európai integráció történetének legnagyobb biztonsági fenyegetése.
Ez szükségessé teszi az EU stratégiai és biztonsági prioritásainak újradefiniálását és kiigazítását, valamint az e prioritások végrehajtásához szükséges megfelelő eszközök mielőbbi előkészítését. 3.2.
Az EGSZB sürgeti az uniós intézményeket, hogy legyenek előrelátóbbak a jövőbeli biztonsági fenyegetésekkel kapcsolatban, és fordítsanak nagyobb figyelmet az ellátás biztonságára és diverzifikálására, valamint az uniós tagállamok közötti nagyobb szolidaritás biztosítására.
A biztonsági fenyegetés arra is rávilágított, hogy fel kell gyorsítani a megújuló energiaforrások elterjedését, hogy csökkenjen az EU fosszilis tüzelőanyagoktól való függősége és megvalósuljanak a zöld megállapodás célkitűzései. 3.3.
Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottság részletes jelentését, amely számba veszi a változásokat és az Európai Unió energia- és éghajlat-politikájának végrehajtása terén elért eredményeket.
Pozitívan értékeli, hogy az EU előrelépéseket tett az éghajlatvédelmi célok teljesítése terén, és üdvözli, hogy meghatározta azokat a területeket, ahol további előrelépésre van szükség.
2020-ban a Covid19-világjárvány némileg pozitív hatással volt a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére, mivel csökkentette az energiafogyasztást és ezáltal a termelést.
A 2021-es gazdasági növekedés azonban felfelé lökte a keresletet, ami más elemekkel együtt befolyásolta az energiaárak ugrásszerű emelkedését.
Az EGSZB, üdvözli, hogy az Európai Bizottság energiaárakról szóló közleménye (1) lehetővé tette, hogy a kiszolgáltatottabb helyzetűek gyorsan segítséget és támogatást kapjanak az ársokk negatív hatásainak kezelésében, és utal a TEN/761 jelű véleményére (2). 3.4.
Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy nagyon szorosan kövesse nyomon az energiaárak alakulását, és javasolja, hogy az energiaárak alakulásáról szóló statisztikák kerüljenek be az energiaunió helyzetéről szóló következő jelentésbe.
Ezzel kapcsolatban rámutat arra, hogy következetesebb adatokra van szükség, amelyek pontosabb képet adhatnak a piacról. 3.5.
Ahogy korábbi jelentéseiben, az EGSZB most is hangsúlyozza, hogy a zöld átállásnak igazságos módon kell megvalósulnia, és senkit sem szabad magára hagyni.
Az átállás nemcsak technikai, hanem gazdasági és társadalmi jellegű is.
A polgárokkal és a civil társadalommal – beleértve a szociális partnereket is – folytatott rendszeres párbeszéd, különösen az átalakulóban lévő régiókban, biztosítja, hogy az éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések társadalmi szempontból vonzók legyenek és a lehető legkisebb társadalmi-gazdasági költségek mellett valósuljanak meg.
A párbeszéd elmélyítése mellett legalább olyan fontos az is, hogy megvalósuljon az az ígéret, hogy aktívan integrálják a polgárokat a piacra, termelő-fogyasztókká léptetik őket elő és új értékteremtési lehetőségekhez juttatják őket.
Az egyes eszközök operacionalizálásának és finanszírozásának minősége, valamint nemzeti szintű konkrét végrehajtása döntő fontosságú lesz ebben a tekintetben.
Ezért a szociális partnerek véleményének figyelembevétele a jövőbeli párbeszédek egyik fő célkitűzése kell, hogy legyen, és ez a sikeres és igazságos átmenet elérésének központi előfeltétele. 3.6.
Az energiaunió helyzetéről szóló jelentésnek tartalmaznia kell egy, az igazságos átmenet megvalósítására tett erőfeszítésekről szóló részt is, amely a tagállamokban és európai szinten sikeresen végrehajtott intézkedések példáit tartalmazza.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a méltányos átállás nem csupán az átállás finanszírozásáról szól.
Magában foglalja a tisztességes munka és a minőségi munkahelyek megteremtésének, valamint a szociális biztonság megvalósításának a célját, és egyedi regionális szintű intézkedéseket tesz szükségessé. 3.7.
Az EGSZB azt szeretné, ha a 6. éves jelentés kiegyensúlyozottabban kezelné az energiaunió egyes területeit.
A jelentés átfogóan az energiahatékonyság és a dekarbonizáció területére összpontosít, amelyek jelenleg a legfontosabb politikai prioritásokat jelentik.
A biztonság, a szolidaritás és a bizalom, illetve a kutatás, az innováció és a versenyképesség, valamint az e területeket övező kihívások és eredmények azonban nem kapnak kellő figyelmet. 3.8.
Az EGSZB-t különösen az zavarja, hogy a korábbi jelentésekhez hasonlóan ez a jelentés sem vagy csak kis mértékben foglalkozik az európai energiaunió kulcsfontosságú célkitűzéseivel.
Nem szabad megfeledkezni többek között arról, hogy csökkenteni akartuk az importfüggőséget, a polgárokat akartuk az energiaunió középpontjába helyezni és az EU-t világelsővé kívántuk tenni a megújuló energia terén.
Elvárható lenne, hogy az éves helyzetjelentések kiemelt módon elemezzék ezeket a központi kérdéseket, és egyértelműen rávilágítsanak az esetleges hibákra, hogy adott esetben új kezdeményezéseket lehessen kidolgozni.
Ez a jelentés messze van ettől; például igen csak elítélhető módon elhanyagolja a közösségi energia fejlesztésének kérdését, amely pedig fontos az EGSZB számára.
Az EGSZB azt várja az Európai Bizottságtól, hogy a 2022.
évi jelentésben külön fejezetekben, érdemben foglalkozzon ezzel a kérdéssel.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
HL C 275., 2022.7.18., 80. o.