C 323/40
HR
Službeni list Europske unije
26.8.2022.
2.9.
Subjekti socijalne ekonomije aktivni su u svim gospodarskim sektorima u mnogim europskim zemljama, od industrijske i obrtničke proizvodnje do kružnog gospodarstva, od održivog turizma do proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, od prometa do komunikacijskih i informacijskih usluga, a imaju odlučujuću funkciju za socijalne inovacije i transfer tehnologije stanovništvu ili geografskim područjima u nepovoljnijem položaju.
Zbog niza raznolikih pravnih i organizacijskih oblika potrebno je izbjegavati univerzalni pristup, ali se pritom ne smije odustati od određenog oblika koordinacije pod vodstvom Komisije.
2.10.
Poduzeća socijalne ekonomije velikim su dijelom čvrsto povezana s lokalnom razinom, na kojoj doprinose socijalnoj koheziji te otpornosti i uključivosti područja.
Zbog te povezanosti s lokalnim područjem poduzeća socijalne ekonomije posebno su učinkovita u podupiranju zelene i digitalne tranzicije, čime digitalne tehnologije, posebno tehnologije koje pogoduju sudjelovanju osoba s invaliditetom na tržištu rada, postaju pristupačnije svima, uključujući najugroženije osobe i osobe izložene riziku od socijalne isključenosti.
2.11.
Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti i uključivanju i vrednovanju mladih, koje bi trebalo poduprijeti mjerama osposobljavanja usmjerenima na povećanje poduzetničkog duha mlađih generacija.
2.12.
Kako bi se ostvario taj potencijal, potrebno je povećati pristup subjekata socijalne ekonomije ulagačkom kapitalu, posebno u cilju boljeg razvoja ulaganja u socijalnu infrastrukturu (cjenovno pristupačno stanovanje, zdravstvo i dugotrajna skrb, cjeloživotno obrazovanje i osposobljavanje, smanjenje siromaštva, poboljšanje dostupnosti).
Tu je infrastrukturu potrebno unaprijediti kako bi se smanjile nejednakosti i socijalna isključenost, koje su se u Europi povećale zbog pandemije.
2.13.
Akcijski plan prilika je da se zahvaljujući poboljšanju industrijske politike razvije socijalna ekonomija i uvaži uloga koju u europskim uslugama i industriji imaju prije svega zadruge, koje stvaraju važne proizvodne klastere i veliki kapacitet za inovacije.
2.14.
EGSO smatra angažman Komisije važan za provedbu dodatnih studija i istraživanja o socijalnoj ekonomiji kako bi se 2023.
donijela preporuka Europskog vijeća te pozdravlja činjenicu da je 2025. predviđena evaluacija provedbe akcijskog plana.
Međutim, da bi studije i evaluacije bile djelotvorne, u akcijskom planu treba pojasniti očekivane srednjoročne i dugoročne ciljeve kako bi se lakše utvrdili očekivani socijalni učinci, među ostalim i u odnosu na europsku strategiju do 2030.
2.15.
EGSO pozdravlja i podržava ciljeve Komisije u pogledu promicanja prekograničnih veza i internacionalizacije socijalne ekonomije podržavanjem i poticanjem sudjelovanja poduzeća socijalne ekonomije u europskim platformama za partnerstvo s pomoću uspostave jedinstvene kontaktne točke za socijalnu ekonomiju.
2.16.
U kontekstu inicijativa za promicanje poduzetničke kulture, a posebno za povećanje uključenosti mladih u osnivanje novih poduzeća, ključno je poboljšati znanje o potencijalu socijalne ekonomije u srednjoškolskim i visokoškolskim nastavnim programima.
Stoga podržavamo prijedlog o osnivanju nove akademije za poduzetništvo mladih, koja bi obuhvatila i socijalnu ekonomiju.
3.
Posebne napomene 3.1.
Odnosi između javnih uprava i subjekata socijalne ekonomije 3.1.1.
U akcijskom planu za socijalnu ekonomiju prepoznaje se potencijal socijalne ekonomije za budućnost socijalnih i industrijskih politika i potvrđuje važnost funkcija od općeg interesa, kojima socijalna ekonomija doprinosi.
Stoga je važno utvrditi ciljeve za poboljšanje suradnje javne uprave, subjekata socijalne ekonomije i aktera u socijalnom dijalogu.
3.1.2.
Imajući to na umu, EGSO smatra da je potrebno ulagati u jačanje zajedničke uprave javnih tijela i socijalnih poduzeća koja, uz poštovanje vlastitih nadležnosti i autonomije, rade na ciljevima od zajedničkog interesa.
Stoga bi trebalo poticati oblike planiranja i osmišljavanja u kojima se koristi uključivo upravljanje, u okviru kojeg se prepoznaje uloga subjekata socijalne ekonomije, posebno u teritorijalnim sustavima suradnje socijalne ekonomije i lokalnih vlasti.
Takvi inovativni oblici nužno moraju biti osmišljeni u skladu sa zahtjevima transparentnosti, jednakog postupanja, ekonomičnosti i otvorenosti raznim dionicima, a pritom treba voditi računa o primjeni načela supsidijarnosti.