C 323/14
HR
Službeni list Europske unije
26.8.2022.
1.7.
EU bi trebao imati nultu toleranciju prema državama članicama u kojima se građanski prostor smanjuje.
Sustav u kojem se glas civilnog društva ušutkava, posebice glas onih koji kritički razmatraju način na koji vlada djeluje, aktivno narušava dinamiku oblikovatelja politika koji služe interesima svojih građana.
Umjesto toga, pretvara se u sustav u kojem osobe na položaju vlasti djeluju isključivo u vlastitom interesu.
Taj pristup prijetnja je demokraciji unutar EU-a i nije mu mjesto među vrijednostima Europe navedenima u kriterijima iz Kopenhagena (1).
1.8.
Osiguravanje da države članice poštuju svoje vrijednosti EU-a ne podrazumijeva samo otvorenost za suradnju s civilnim društvom, nego i olakšavanje postojanja civilnog društva čak i kad je ono kritično prema vašim politikama ili ima suprotno političko stajalište.
Sve organizacije civilnog društva u EU-u moraju biti slobodne i neovisne.
Države članice koje prihvaćaju dijalog samo s posebno odabranim organizacijama i organizacijama koje su sklone vladi kako bi ispunile birokratske formalnosti jednako su krive za nedemokratske prakse kao i vlade koje uopće ne surađuju s civilnim društvom.
1.9.
Oblikovatelji politika trebali bi osigurati smisleno, a ne tek površno sudjelovanje civilnog društva.
To znači njegovo uključivanje u sve dijelove postupka donošenja odluka, odnosno saslušanje stajališta civilnog društva tijekom osmišljavanja novog zakonodavstva, projekata ili inicijativa te redovito savjetovanje s njime tijekom njihova oblikovanja, donošenja i provedbe.
Mišljenje civilnog društva prečesto se traži tek kad su zakonodavstvo ili projekti gotovo dovršeni.
Zbog toga oblikovatelji politika ne mogu uzeti u obzir ni jedan prijedlog te se postavlja presedan u kojem se od civilnog društva očekuje da rutinski odobri prijedloge koji su mu podneseni.
1.10.
Oblikovatelji politika na svim razinama trebali bi olakšati pronalaženje svojih postupaka savjetovanja i pristup tim postupcima.
EGSO pohvaljuje sustav Europske komisije za javno savjetovanje s obzirom na to da je otvoren za sve organizacije civilnog društva, kao i za pojedinačne građane, te činjenicu da se sva savjetovanja sustavno objavljuju na istoj internetskoj stranici (2).
S druge strane, savjetovanja na razini EU-a katkad mogu biti restriktivna u pogledu vrste doprinosa koju omogućuju.
1.11.
Civilno društvo ima potencijal da pomogne oblikovateljima politika u ključnim zadaćama kao što je praćenje.
Međutim, kako bi se uloga civilnog društva u praćenju provedbe novih politika i inicijativa shvatila ozbiljno, EU i nacionalne i lokalne vlasti trebaju podupirati operativne troškove tih organizacija.
To je tim važnije s obzirom na nesigurnosti u pogledu financiranja i dodjele sredstava za projekte zbog pandemije bolesti COVID-19 te s obzirom na povećanje operativnih troškova.
Kako bi se dobila najkvalitetnija i najkonstruktivnija potpora civilnog društva, ključno je da se pružanjem financijskih sredstava za rad i izgradnju kapaciteta ne dovodi u pitanje neovisnost organizacija civilnog društva.
1.12.
Postoji niz mjera koje bi EU mogao poduzeti kako bi prihvatio doprinos civilnog društva.
Za početak bi mogao definirati participativni status.
Također bi se mogao dogovoriti o smjernicama i zajedničkim standardima za pravo na udruživanje i civilni dijalog koje treba provesti u svim relevantnim procesima, kao i o donošenju međuinstitucijskog sporazuma o civilnom dijalogu.
Prepoznavanje i promicanje uloge udruga i nevladinih organizacija u okviru Europske unije bilo bi vrlo korisno i za poboljšanje partnerstva između oblikovatelja politika i civilnog društva na razini EU-a.
1.13.
Organizacije civilnog društva imaju i vlastiti niz odgovornosti kako bi opravdale očekivanja u pogledu dobrog oblikovanja politika.
Kao prvo, organizacije bi trebale iskazivati stalan interes za okolnosti u kojima se nalaze osobe koje predstavljaju i pobrinuti se da njihovo djelovanje ide u prilog potrebama tih osoba.
Osobito je važno poticati sudjelovanje mladih u civilnom društvu i osigurati budućnost tog pokreta.
Također je ključno da doprinos civilnog društva bude konstruktivan, a njegove preporuke jasne kako bi pomoglo u oblikovanju novih politika na način koji smatra najboljim za svoje članove.
Doprinos ne bi smio biti usmjeren samo na ono što se čini loše, nego bi trebao uključivati konkretne prijedloge o tome kako ostvariti poboljšanja.
2.
Opće napomene 2.1.
U ovom se dokumentu pojam „civilno društvo” odnosi i na socijalne partnere, iako treba napomenuti da socijalni partneri djeluju na jedinstven i specifičan način u zaštiti prava.
Organizacije civilnog društva također djeluju u ime skupina koje ne mogu utjecati na politiku putem biračkog prava, kao što su djeca, osobe s invaliditetom kojima je uskraćeno biračko pravo ili migranti i izbjeglice, te potiču njihovo sudjelovanje u demokraciji.
Stoga je dijalog između civilnog društva i oblikovatelja politika ključan za razumijevanje potreba društva i definiranje djelotvornih političkih odgovora.
(1) (2)
Kriteriji za pristupanje, https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en.
https://ec.europa.eu/info/consultations_hr.