26.8.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 323/115
3.
Opće napomene 3.1.
Osim što se radi o stravičnoj situaciji za Ukrajinu i njezin narod, EGSO rusku vojnu invaziju na Ukrajinu smatra i golemim šokom za sigurnost, funkcioniranje i uspješnost energetske unije.
Riječ je o najvećoj sigurnosnoj prijetnji u povijesti europskih integracija.
Potrebno je ponovno definirati i prilagoditi strateške i sigurnosne prioritete EU-a te što prije pripremiti odgovarajuće instrumente za njihovu provedbu.
3.2.
EGSO potiče institucije EU-a da budu pronicljivije kad je riječ o budućim sigurnosnim prijetnjama, da obrate veću pozornost na sigurnost i diversifikaciju opskrbe te da osiguraju veću solidarnost među državama članicama EU-a.
Ta je sigurnosna prijetnja otkrila i potrebu za ubrzavanjem uvođenja obnovljivih izvora energije kako bi se smanjila ovisnost EU-a o fosilnim gorivima i osiguralo postizanje ciljeva zelenog plana.
3.3.
EGSO prima na znanje detaljno izvješće Europske komisije u kojemu se analiziraju promjene i napredak u provedbi energetske i klimatske politike Europske unije.
U njemu se pozitivno ocjenjuje napredak EU-a u ispunjavanju klimatskih ciljeva i pozdravlja se utvrđivanje područja u kojima treba postići dodatan napredak.
Pandemija bolesti COVID-19 donekle je pozitivno utjecala na smanjenje emisija CO2 2020. jer je smanjila potrošnju energije, a time i proizvodnju.
Međutim, gospodarski rast 2021.
potaknuo je povećanje potražnje, što je zajedno s drugim elementima utjecalo na nagli porast cijena energije.
EGSO pozdravlja to što se u komunikaciji Komisije o cijenama energije (1) dopušta brzo pružanje pomoći i potpore vulnerabilnim skupinama kako bi se prevladale negativne posljedice cjenovnih šokova te upućuje na svoje mišljenje TEN/761 (2).
3.4.
EGSO potiče Europsku komisiju da vrlo pomno prati razvoj cijena energije i predlaže uključivanje statističkih podataka o razvoju cijena energije u sljedeće izvješće o Stanju energetske unije.
U tom pogledu upućuje na potrebu za usklađenijim podacima koji mogu pružiti točan pregled stanja na tržištu.
3.5.
Kao i u svojim prethodnim izvješćima EGSO naglašava da se zelena tranzicija mora provesti na pravedan način, kako se nitko ne bi zapostavio.
Nije riječ samo o tehničkoj tranziciji nego i o gospodarskoj i socijalnoj tranziciji.
Redoviti dijalog s građanima i civilnim društvom, uključujući socijalne partnere, osobito u regijama koje prolaze kroz preobrazbu, osigurat će da se ciljevi klimatske i energetske politike percipiraju kao društveno privlačni te da se ostvare uz minimalne socioekonomske troškove.
Barem jednako važno kao produbljivanje dijaloga jest ispunjavanje obećanja da će se građane i građanke aktivno integrirati na tržište, da će ih se učiniti prozumentima i da će ih se uključiti u nove prilike za stvaranje vrijednosti.
U tom će pogledu ključna biti kvaliteta operacionalizacije i financiranja pojedinačnih instrumenata i njihove konkretne provedbe na nacionalnoj razini.
Uključivanje stajalištâ socijalnih partnera stoga mora biti ključan cilj budućih dijaloga i jedan je od glavnih preduvjeta za ostvarenje uspješne i pravedne tranzicije.
3.6.
Izvješće o stanju energetske unije trebalo bi sadržavati i odjeljak o naporima za ostvarenje pravedne tranzicije s primjerima mjera koje su uspješno provedene u državama članicama i na europskoj razini.
EGSO naglašava da pravedna tranzicija nije samo pitanje financiranja tranzicije, nego da podrazumijeva i nastojanje da se stvaraju pristojna i kvalitetna radna mjesta i postigne socijalna sigurnost, kao i da iziskuje posebne mjere na regionalnoj razini.
3.7.
EGSO bi želio da pristup Šestog godišnjeg izvješća bude uravnoteženiji s obzirom na posebna područja energetske unije.
U izvješću se detaljno razmatraju područja energetske učinkovitosti i dekarbonizacije, što su trenutačno ključni prioriteti politika.
Međutim, čini se da nije posvećena dovoljna pozornost temama sigurnosti, solidarnosti i povjerenja, ili istraživanju, inovacijama i konkurentnosti te izazovima i postignućima u okviru tih područja.
3.8.
Posebno, EGSO je više no začuđen zbog činjenice da se, kao i u prethodnim izvješćima, ključni ciljevi europske energetske unije ponovno ne uzimaju u obzir ili se tek neznatno razmatraju.
Treba imati na umu, među ostalim, da je cilj smanjiti ovisnosti o uvozu, staviti građane u središte energetske unije i učiniti EU globalnim predvodnikom u području energije iz obnovljivih izvora.
Za očekivati je da će se u godišnjim izvješćima o stanju energetske unije ta ključna pitanja analizirati i na središnjoj razini te da će se jasno navesti mogući nedostaci kako bi se prema potrebi razvile nove inicijative.
Ovo je izvješće daleko od toga; primjerice, pitanje razvoja energije koju proizvode građani i građanke, koje je važno za EGSO, ozbiljno je zanemareno.
EGSO očekuje da će se Komisija o tom pitanju jasno očitovati u zasebnim poglavljima u izvješću za 2022.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
SL C 275, 18.7.2022., str.
80.