C 323/98
HR
Službeni list Europske unije
26.8.2022.
3.8.
EGSO stoga smatra da će prijedlog izmjene Uredbe o LULUCF-u biti ključan za dugoročnu klimatsku ravnotežu te da ulogu sekvestracije ugljika u poljoprivredi treba smatrati ne samo poslovnom prilikom nego i osnovnim elementom za budućnost europske poljoprivrede.
3.9.
Uz održavanje globalne sigurnosti opskrbe hranom tri su različita izazova povezana s valorizacijom ugljika:
— sekvestracija u tlu ugljika iz atmosfere, — ublažavanje emisija stakleničkih plinova, — prilagodba poljoprivrednog sektora klimatskim promjenama.
3.10.
Niz praksi upravljanja zemljištem poboljšavaju sekvestraciju ugljika, primjerice:
— pošumljavanje i ponovno pošumljavanje, — agrošumarstvo i drugi oblici mješovitog uzgoja u kojima se drvenasta vegetacija kombinira sa sustavima uzgoja usjeva ili životinja, — upotreba postrnih, pokrovnih i konzervacijskih usjeva, — prenamjena poljoprivrednog zemljišta u zemljište na ugaru ili trajne travnjake, — obnova tresetišta i močvarnih područja. 3.11.
Potencijal je velik.
Na primjer, prema inicijativi 4/1000 francuskog Nacionalnog instituta za istraživanja u području poljoprivrede, hrane i okoliša (INRAE), maksimalni potencijal dodatnog skladištenja ugljika u poljoprivredi na razini Francuske iznosi 8,43 milijuna tona godišnje u prvih 30 centimetara tla. 3.12.
U vezi s ciljem nulte stope preuzimanja zemljišta do 2050., koji je utvrđen u strategiji EU-a za tlo (8), te kako bi se osiguralo da obradivo zemljište može služiti kao ponora ugljika i za proizvodnju biomase, EGSO preporučuje odgovarajuću zaštitu obradivog zemljišta te sa zadovoljstvom primjećuje da neke države članice na tome već rade (npr. u Estoniji je u tijeku izrada nacrta zakonodavstva o zemljištu). 3.13.
U Komunikaciji se navode neki izazovi za certificirane projekte sekvestracije ugljika, ali se ne daje odgovor na sljedeća pitanja: — kratkotrajnost: ugljik koji je sekvestriran i skladišten u tlu i biomasi može se otpustiti u atmosferu, čime se poništavaju koristi ublažavanja klimatskih promjena, — precizna kvantifikacija stvarnih dodatnih troškova s obzirom na to da praćenje i verifikacija uhvaćenog ugljika te izvješćivanje o tome i dalje predstavljaju izazov, — uzimanje u obzir troškova sekvestracije ugljika i ublažavanja emisija stakleničkih plinova iz poljoprivrede. 3.14.
Naposljetku, ne smijemo zaboraviti smanjenje emisija u poljoprivrednom sektoru s pomoću prilagođenih praksi ili novih tehnologija, pri čemu su prioriteti umjerenost u potrošnji energije i smanjenje emisija stakleničkih plinova.
Rješenja koja se temelje na hvatanju, upotrebi i industrijskom skladištenju ugljika 3.15.
U Komunikaciji se predlažu sljedeći ciljevi: do 2028. svaku tonu CO2 koju industrije uhvate, prevezu, upotrijebe i uskladište treba prijaviti i obračunati prema fosilnom, biogenom ili atmosferskom podrijetlu; najmanje 20 % ugljika koji se koristi u kemijskim i plastičnim proizvodima treba do 2030.
potjecati iz održivih nefosilnih izvora; u okviru glavnih projekata do 2030.
treba godišnje ukloniti iz atmosfere i trajno uskladištiti 5 milijuna tona CO2. 3.16.
Fosilni ugljik morat će se zamijeniti održivijim tokovima recikliranog ugljika iz otpada, održive biomase ili izravno iz atmosfere.
(8)
Mišljenje EGSO-a o temi „Nova strategija EU-a za tlo” (SL C 290, 29.7.2022., str. 131).