C 323/86
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
26.8.2022
3.5 ETSK:n mielestä on tärkeää nähdä vihapuhe ja viharikokset rikollisuutena, joka pohjimmiltaan juontuu yhteisestä tekijästä eli ennakkoluuloihin perustuvasta vihasta henkilöitä tai ryhmiä kohtaan.
Näin ollen vihapuhetta ja viharikoksia on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti, ja siiloutunutta lähestymistapaa vihan erilaisten muotojen tai kohteiden suhteen on vältettävä, erityisesti jäsenvaltioiden välisiä eroja ajatellen.
Komitea kehottaa myös tarkastelemaan vihapuhetta ja viharikoksia suhteessa EU:n arvoihin ja perusoikeuksiin kokonaisuudessaan sekä kartoittamaan, miten vihapuhe ja viharikokset ovat kytköksissä EU:n vahvistamassa luettelossa jo mainittuihin rikoksiin.
Tähän liittyen olisi tehostettava lainvalvontaviranomaisten ja hallitustahojen välistä tiedonvaihtoa.
3.6 ETSK odottaa, että seuraavaksi laaditaan vihapuheen ja viharikosten määritelmä, ja on valmis esittämään kantansa toimielinten välisessä kuulemismenettelyssä.
Määritelmä on ratkaisevan tärkeä paitsi oikeusvarmuuden takaamiseksi, myös perusoikeuksien suojelemiseksi ja sen varmistamiseksi, että yleinen viestintä on vakaalla pohjalla.
Neuvoston puitepäätös rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin tarjoaa asianmukaisen lähtökohdan tähän laajempaan asiayhteyteen soveltuvan määritelmän kehittämiselle, ja lisäksi on syytä tukeutua Euroopan neuvoston käyttämiin määritelmiin.
3.7 Vihapuheen ja viharikosten määritelmien piiriin olisi otettava kaikki EU:n vahvistamiin perusoikeuksiin kirjatut suojellut ominaisuudet, joita ovat muun muassa biologinen ja sosiaalinen sukupuoli, rotu, etninen alkuperä, uskonto, vakaumus, vammaisuus, ikä ja sukupuolinen suuntautuminen sekä ideologiset ja omaantuntoon liittyvät vakaumukset.
Vaikka suojellut ominaisuudet eroavat toisistaan, eri ominaisuuksia olisi määritelmän yhteydessä käsiteltävä samojen periaatteiden mukaisesti.
Olisi myös vältettävä hajanaista lähestymistapaa eri vähemmistöjen ja ryhmien suhteen ja käytettävä sen sijaan yleisiä ilmauksia, jotka pätevät kyseisen suojellun ominaisuuden koko kirjoon.
Lisäksi määritelmän olisi oltava riittävän laaja, jotta se kattaisi myös ajan mittaan esiin nousevat uudenlaiset yhteiskunnalliset ilmiöt.
3.8 Määritelmien olisi katettava kaikenlainen toiminta ja ilmaisu (niin suullinen kuin kirjallinenkin) riippumatta siitä, missä yhteydessä se tapahtuu, olipa kyse sitten työstä, julkisista mielenosoituksista, yksityisistä tai julkisista palveluista jne.
Määritelmien olisi niin ikään katettava sekä verkossa että sen ulkopuolella tapahtuvat ilmaisut.
3.9 Vaikka määritelmien olisi oltava kattavia, ne eivät voi olla täysin yksiselitteisiä ja niitä sovellettaessa tulee aina käyttää harkintaa kyseisessä asiayhteydessä esitetyn näytön pohjalta.
Määritelmien ja sääntöjen yhdenmukaista soveltamista voitaisiin edistää muun muassa antamalla yhteiset ohjeet siitä, mitä tekijöitä tällöin on otettava huomioon.
3.10 Lisäksi on tärkeää varmistaa, etteivät määritelmät ja säännöt ole tarkoituksensa vastaisia.
Ei esimerkiksi pitäisi antaa kielteistä leimaa sanoille, joita on aiemmin käytetty neutraalissa merkityksessä.
Tämä liittyy myös tavoitteeseen kehittää yhteisiä sääntöjä kaikkien ryhmien suojelemiseksi sen sijaan, että kiinnitetään huomiota tiettyihin ryhmiin.
3.11 Vihapuhetta ja viharikoksia sekä niiden seuraamuksia määriteltäessä on tärkeää selventää näiden rikosten ja seuraamusten suhdetta perusoikeuksiin kokonaisuudessaan.
Tämä on erityisen tärkeää, kun on kyse sananvapaudesta ja tiedonvälityksen vapaudesta sekä siitä, millä edellytyksillä ihmisten ja tiedotusvälineiden sananvapauden rajoittaminen on perusteltua.
Vastaavanlainen selvennys saattaa olla tarpeen muidenkin perusoikeuksien suhteen.
3.12 Vaikka vihapuhetta ja viharikoksia voidaan pitää omana rikollisuuden alanaan, päällekkäisyyksiä EU:n vahvistamassa luettelossa jo mainittujen rikosten kanssa on jonkin verran.
Luettelon sisältämät rikokset eivät kuitenkaan kata kaikkea vihapuhetta ja kaikkia viharikoksia, sillä tämä rikollisuus on muodoltaan ja sisällöltään hyvin moninaista.
Tätä havainnollistaa hyvin myös ns. vihan pyramidi, jonka pohjalla on ennakkoluuloihin perustuva puhe ja etenee portaittain ensin syrjintään ja sitten fyysiseen väkivaltaan ja jopa terrorismiin saakka.
3.13 Kuten tiedonannossa todetaan, vihapuheen ja viharikosten torjunnassa on kyse paitsi asiasisällöstä myös menettelytavoista.
Siksi on kiinnitettävä asianmukaista huomiota kysymyksiin, jotka liittyvät tiedonsaantiin, oikeussuojan saatavuuteen ja mahdollisuuksiin käyttää oikeussuojakeinoja.
Vaikka viharikokset ja vihapuhe tunnustetaan rikollisuudeksi ja niitä säännellään kansallisella tasolla, täytäntöönpanossa, rikosilmoitusten teossa ja tutkinnassa on paljon puutteita.
Jos näistä rikoksista ei tehdä ilmoitusta eikä niitä tutkita asianmukaisesti ennakkoluuloihin perustuvina rikoksina, EU-tason tiedot tällaisten rikosten yleisyydestä jäsenvaltioissa eivät ole luotettavia.
3.14 Viharikosten ja vihapuheen sisällyttäminen EU:n vahvistamaan rikosten luetteloon on olennaisen tärkeää uhrien oikeuksien suojelun kannalta.
Jos vihatekojen vaikuttimia, esimerkiksi vammaisuutta, ei tunnusteta, uhrien (myös rikosten uhrien) oikeuksia koskevan EU-direktiivin säännökset eivät välttämättä päde.
Koska tällaisten tekojen määrä on kasvussa, uhrien suojeluun olisi kiinnitettävä yhä enemmän huomiota.
Uhreille olisikin taattava asianmukaisesti mahdollisuus saada tietoja ja päästä uhrien oikeuksia koskevan direktiivin mukaisten kaikkein haavoittuvimmille rikosten uhreille tarkoitettujen suojelutoimien piiriin.