C 323/40
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
26.8.2022
2.9 Yhteisötalouden toimijoita on kaikilla talouden aloilla useissa Euroopan maissa, esimerkiksi teollisuustuotannon ja käsityöteollisuuden, kiertotalouden, kestävän matkailun, uusiutuvan energian tuotannon, liikenteen sekä tieto- ja viestintäpalvelujen alalla.
Ne vastaavat sosiaalisen innovoinnin ja laajan teknologian siirron tärkeistä tehtävistä muita heikommassa asemassa olevien väestönosien ja alueiden hyväksi.
Lukuisten erilaisten oikeudellisten ja organisatoristen muotojen takia on vältettävä yleispätevää lähestymistapaa luopumatta kuitenkaan komission johdolla jossain muodossa toteutettavasta koordinoinnista.
2.10 Yhteisötalouden yrityksillä on juuret pääosin paikallistasolla, jossa ne edistävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja tekevät alueista selviytymiskykyisempiä ja osallistavampia.
Tämä läheisyys tekee yhteisötalouden yrityksistä erityisen tehokkaita myös vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemisessa, sillä ne tuovat digitaaliteknologian paremmin kaikkien, myös muita heikoimmassa asemassa ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten ulottuville.
Tämä koskee erityisesti mahdollistavia teknologioita, jotka edistävät vammaisten henkilöiden osallistumista työelämään.
2.11 Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös nuorten osallistamiseen ja heidän arvonsa hyödyntämiseen, ja nuoria olisi tuettava koulutustoimilla, joilla edistetään nuorten yrittäjyyttä.
2.12 Tämän potentiaalin hyödyntämiseksi on tarpeen parantaa yhteisötalouden toimijoiden mahdollisuuksia saada pääomaa investointeihin, jotta voidaan ennen kaikkea kehittää paremmin sosiaaliseen infrastruktuuriin (kohtuuhintaiset asunnot, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito, koulutus ja elinikäinen oppiminen, köyhyyden vähentäminen, esteettömyyden parantaminen) tehtäviä investointeja.
Näitä infrastruktuureja on parannettava, jotta voidaan vähentää eriarvoisuutta ja sosiaalista syrjäytymistä, jotka ovat lisääntyneet Euroopassa pandemian seurauksena.
2.13 Toimintasuunnitelma tarjoaa tilaisuuden kehittää yhteisötaloutta parantamalla teollisuuspolitiikkaa ja tunnusta­ malla erityisesti osuuskuntien rooli Euroopan palvelu- ja teollisuusalalla, missä ne myös luovat tärkeitä tuotantoklustereita ja runsaasti innovointikapasiteettia.
2.14 ETSK pitää tärkeänä komission sitoutumista tutkimusten tekemiseen yhteisötaloudesta, jotta Eurooppa-neuvosto voisi antaa suosituksen vuonna 2023, ja suhtautuu myönteisesti myös siihen, että toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa on tarkoitus arvioida vuonna 2025.
Jotta tutkimukset ja arvioinnit olisivat tehokkaita, yhteisötalouden toimintasuunni­ telmassa olisi kuitenkin selkiytettävä keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita, joiden avulla voidaan määrittää odotetut sosiaaliset vaikutukset myös vuoteen 2030 ulottuvan unionin strategian suhteen.
2.15 ETSK kannattaa ja tukee komission tavoitteita edistää yhteisötalouden rajatylittäviä suhteita ja kansainvälistymistä kannustamalla yhteisötalouden yrityksiä osallistumaan eurooppalaisiin kumppanuusfoorumeihin ja tukemalla tällaista osallistumista yhteisötalouden yhteisen yhdyskäytävän perustamisen avulla.
2.16 Niiden aloitteiden yhteydessä, joilla tähdätään yrittäjyyskulttuurin edistämiseen ja erityisesti siihen, että yhä useampi nuori osallistuu uusien yritysten perustamiseen, on olennaisen tärkeää parantaa tietämystä yhteisötalouden mahdollisuuksista keskiasteen oppilaitosten ja yliopistojen opetusohjelmissa.
Komitea kannattaakin ehdotusta käynnistää uusi nuorten yrittäjyyspolitiikan akatemia, jossa otetaan huomioon myös yhteisötalous.
3.
Erityistä 3.1 Julkishallinnon ja yhteisötalouden toimijoiden suhteet 3.1.1 Yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa tunnustetaan yhteisötalouden potentiaali EU:n sosiaali- ja teollisuus­ politiikan tulevaisuuden kannalta ja vahvistetaan yhteisötalouden yleisen edun mukaisten tehtävien merkitys, ja siksi onkin tärkeää asettaa myös tavoitteita julkishallinnon, yhteisötalouden toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten välisen yhteistyön parantamiseksi.
3.1.2 Tätä taustaa vasten ETSK katsoo, että on investoitava viranomaisten ja yhteiskunnallisten yritysten yhteisen hallinnon vahvistamiseen niin, että ne molemmat pyrkivät yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin kunnioittaen kuitenkin kunkin tahon erityistä toimivaltaa ja itsenäisyyttä.
On siis edistettävä ohjelmasuunnittelun ja suunnittelun malleja, joissa sovelletaan osallistavaa hallintoa ja tunnustetaan yhteisötalouden toimijoiden rooli.
Tämä koskee erityisesti yhteisötalouden ja paikallishallinnon välisen yhteistyön alueellisia järjestelmiä.
Tällaiset innovatiiviset mallit on rakennettava noudattaen avoimuuden, tasapuolisten toimintaedellytysten ja taloudellisuuden vaatimuksia ja osallistaen erilaiset sidosryhmät toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.