C 323/94
ET
Euroopa Liidu Teataja
26.8.2022
5.3.5.
Samas tuleb ebaseaduslike narkootikumide keelu efektiivseks jõustamiseks teha tõhusat tööd ühiskonna alustaladega, et sõltlasi ei jäetakse üksi, vaid neid toetatakse nende otsuses loobuda narkootikumide tarvitamisest.
Vaatamata sellele, et narkootikumidega kaubitsemise vastu võitlemisele kulutatakse aina rohkem riigi raha, on inimeste sõltuvusest vabanemise toetamise probleem endiselt väga suur.
Seega võiks Euroopa Liidu Narkootikumiamet ELi liikmesriikide parimaid kogemusi arvestades suunata märkimisväärse osa oma tööst narkootikumide kuritarvitamise psühholoogiliste põhjustega tegelemisele.
5.3.6.
Globaalse ja regionaalse lähenemisviisi rakendamine ELi uimastituru suhtes nõuab narkootikumide ning ebaseaduslike ainete tootmise arengu jälgimist ja hoolikat seiret tavapärastes riskipiirkondades, näiteks Lõuna-Ameerikas, Afganistanis, Aafrikas, Hiinas, Türgis ja Lääne-Balkani piirkonnas.
Kuritegelike organisatsioonide aktiivne ja pidevalt muutuv roll narkootikumide pakkumise ja nendega kauplemise dünaamika muutmisel nõuab kõigilt asjaomastelt asutustelt, eriti õiguskaitse- ja piirkontrolliasutustelt koordineeritud rahvusvahelist tegevust.
Ainult tihe koostöö võib aidata kaardistada narkootikumide liikumise koridorid, et need edukalt sulgeda. 5.4.
Riiklikud kontaktpunktid 5.4.1.
Riiklike kontaktpunktide rolli ja funktsioone tuleks laiendada.
Nende töö on erinevates ELi riikides väga erinev.
Mõned riiklikud kontaktpunktid tegelevad teavitustegevuse, analüüsi, teadusuuringute, erialase konsulteerimise ja teabe avaldamisega.
Riiklike kontaktpunktide tegevuse peamised eesmärgid peaksid hõlmama ELis narkootikumide nõudluse ja pakkumise vallas metoodilisemat kontrolli, standarditud andmete kogumist, hindamist ja liigitamist ning teabe töötlemist, säilitamist, analüüsi ja levitamist.
Riiklikud kontaktpunktid peaksid selles vallas välja töötama uimastipoliitika ja uimastivaldkonnas aktiivselt reageerimise meetodid.
Nad peaksid tegelema teabe esitamisega, toetades liikmesriikide valitsuste tegevust ning riiklike uimasti- ja uimastisõltuvuse poliitika väljatöötamist.
5.4.2.
Riiklikud kontaktpunktid on äärmiselt olulised Euroopa Liidu Narkootikumiameti uute volituste tõhusa ja kiire rakendamise tagamiseks.
Asjaomast teavet on võimalik saada ainult tugevama ja hästi koordineeritud riiklike kontaktpunktide võrgustiku kaudu – mitte ainult tagasiulatuvalt, vaid mis veel tähtsam, uute kahjulike ainete tekke, nende avastamise ja tuvastamise, võimalike levitamiskanalite jms kohta.
Kuna selleks tuleb oluliselt suurendada laborite võimekust, tuleks toetada piirkondlike liitude ning klastrite moodustamist, mis tuleks rühmitada suure riskitasemega tsoonidesse, nt ELi välispiiridel, tavapäraste narkootikumide imporditeede läheduses jne.
5.4.3.
Riiklikke kontaktpunkte tuleks toetada ning neile tuleks võimalikult tõhusalt tagada ühised suunised ja metoodika, et nad saaksid koguda võrreldavaid andmeid ning näitajaid, mille põhjal saaks liikuda suurema ohutuse ja turvalisuse suunas, mitte pelgalt võidelda narkootikumide ja ebaseaduslike ainete leviku vastu.
5.4.4.
Liikmesriike tuleks julgustada edastama riiklikele kontaktpunktidele rohkem ressursse, muu hulgas teavet, tehnoloogiat, rahalisi vahendeid.
Tuleks teha maksimaalseid jõupingutusi, et aidata riiklikel kontaktpunktidel oma uute laiendatud kohustuste täitmise võimet tugevdada ja suuremat rolli täita.
5.4.5.
Tuleks meeles pidada, et Euroopa Liidu Narkootikumiamet peaks lisaks sõltuvuse vastase võitluse jaoks kogukondliku mehhanismi loomisele koostöös liikmesriikidega ka riiklikke koostöösüsteeme üles ehitama, et luua ja toetada ühiseid toetusprogramme, et toetada potentsiaalselt uimastisõltuvuse ohus olevaid rühmi.
Ainult kohalikes kogukondades tekkinud tugev ühtekuuluvustunne saab aidata narkootikumide kasutamist vähendada.
Näitena juba positiivseks osutunud lahendustest võiks Euroopa Liidu Narkootikumiamet kasutada lahendusi, mida Portugali valitsus on juba rakendanud.
5.4.6.
Komitee näeb võimalust riiklike kontaktpunktide aruandlussüsteemi tõhustamiseks, et vältida kahekordsele aruandlusele aja ja ressursside kulutamist.
Praeguse plaani kohaselt peavad nad esitama aruandeid nii tulevasele Euroopa Liidu Narkootikumiametile kui ka ÜRO-le.
Brüssel, 18. mai 2022 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG