C 323/40
ET
Euroopa Liidu Teataja
26.8.2022
2.9.
Paljudes Euroopa riikides tegutsevad sotsiaalmajanduses osalejad kõigis majandussektorites: näiteks tööstuslik ja käsitöönduslik tootmine, ringmajandus, kestlik turism, taastuvenergia tootmine, transport, kommunikatsiooni- ja teabeteenused.
Neil on otsustav roll sotsiaalses innovatsioonis ja ulatuslikus tehnosiirdes, tuues seeläbi kasu ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele ja piirkondadele.
Õiguslike ja organisatsiooniliste vormide paljususe tõttu on vaja vältida kõigile ühesuguse lahenduse pakkumist, küll aga ei tuleks loobuda teatud vormis ühtsest kooskõlastamisest komisjoni juhtimisel.
2.10.
Sotsiaalmajandusettevõtted tegutsevad suuresti kohalikul tasandil, kus need aitavad kaasa sotsiaalsele ühtekuuluvusele, muutes piirkonnad vastupidavamaks ja kaasavamaks.
Selline kogukondlik kalduvus muudab sotsiaalmajandusettevõtted eriti tõhusaks rohe- ja digipöörde toetamisel, muutes digitehnoloogia kõigile, sh kõige vähem kaitstud ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele inimestele, kättesaadavamaks; see hõlmab ka puuetega inimeste tööturul osalemist soodustavat tehnoloogiat.
2.11.
Eritähelepanu tuleks pöörata ka noorte kaasamisele ja nende panuse edendamisele.
Noori tuleks toetada koolitusmeetmetega, mille eesmärk on suurendada noorema põlvkonna ettevõtlushuvi.
2.12.
Selle potentsiaali rakendamiseks on vaja parandada sotsiaalmajanduses osalejate juurdepääsu investeerimiskapi­ talile, eelkõige selleks, et paremini arendada sotsiaaltaristusse (taskukohane eluase, tervishoid ja pikaajaline hooldus, haridus ja elukestev õpe, vaesuse vähendamine, juurdepääsetavuse parandamine) tehtavaid investeeringuid.
Sellist taristut tuleb tugevdada, et vähendada ebavõrdsust ja sotsiaalset tõrjutust, mis on pandeemia tõttu Euroopas suurenenud.
2.13.
Tegevuskava pakub võimaluse arendada sotsiaalmajandust tööstuspoliitika täiustamise kaudu ja teadvustada eelkõige just ühistute rolli Euroopa teeninduses ja tööstuses, kus nad loovad ka olulisi tootmisklastreid, millel on hea hea uuendusvõimekus.
2.14.
Komitee peab oluliseks, et komisjon on võtnud kohustuse teha sotsiaalmajanduse kohta uuringuid, eesmärgiga koostada 2023. aastaks Euroopa Ülemkogu soovitus.
Samamoodi kiidab komitee heaks asjaolu, et 2025. aastal on plaanis tegevuskava elluviimist hinnata.
Kuid selleks, et uuringud ja hinnangud oleksid tõhusad, peaks sotsiaalmajanduse tegevuskava paremini selgitama oodatavaid keskpika ja pikaajalise perspektiivi eesmärke, et aidata täpsustada eeldatavat sotsiaalset mõju, seejuures ka seoses Euroopa strateegiaga aastani 2030.
2.15.
Komitee hindab ja toetab komisjoni eesmärke edendada sotsiaalmajanduses piiriüleseid suhteid ja rahvusvahe­ listumist, toetades ja soodustades sotsiaalmajandusettevõtete osalemist Euroopa partnerlusplatvormidel, luues selleks ühtse sotsiaalmajanduse digivärava.
2.16.
Kui tehakse algatusi ettevõtluskultuuri edendamiseks ja eriti noorte paremaks kaasamiseks uute ettevõtete loomisel, tuleb nende raames parandada keskkoolide ja ülikoolide õppekavade programmides teadmisi sotsiaalmajanduse potentsiaalist.
Seepärast toetame ettepanekut luua uus noorte ettevõtlusakadeemia, mis hõlmaks ka sotsiaalmajanduse teemat.
3.
Konkreetsed märkused 3.1.
Avaliku sektori asutuste ja sotsiaalmajanduses osalejate suhted 3.1.1.
Sotsiaalmajanduse tegevuskavas, milles tunnistatakse sotsiaalmajanduse potentsiaali edasise sotsiaal- ja tööstuspoliitika jaoks, kinnitatakse, kui tähtsad on üldist huvi teenivad ülesanded, millesse sotsiaalmajandus panustab.
Seetõttu on oluline seada eesmärgid koostöö parandamiseksavaliku sektori asutuste, sotsiaalmajanduses osalejate ja sotsiaaldialoogis osalejate vahel.
3.1.2.
Sellest lähtuvalt peab komitee vajalikuks investeerida avaliku sektori asutuste ja sotsiaalsete ettevõtete ühise halduse tugevdamisse, kuna tulenevalt oma konkreetsetest pädevusvaldkondadest ja autonoomiast töötavad mõlemad ühist huvi pakkuvate eesmärkide nimel.
Seepärast tuleks soodustada kaasavat valitsemist kasutavaid planeerimis- ja kavandamisvorme, milles tunnustatakse sotsiaalmajanduses osalejate rolli.
Eelkõige on see vajalik kohalikes sotsiaalma­ janduse ja kohalike omavalitsuste koostöö süsteemides.
Need uuenduslikud vormid peavad tingimata vastama läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise tingimustele, olema kulutõhusad ja avatud eri sidusrühmadele ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.