C 323/14
ET
Euroopa Liidu Teataja
26.8.2022
1.7.
EL peaks rakendama täisleppimatust liikmesriikide suhtes, kus kodanikuühiskonna tegutsemisruum on vähenemas.
Süsteem, milles kodanikuühiskonna ja eriti valitsuse tegevusse kriitiliselt suhtujate häält vaigistatakse, takistab olulisel määral oma kodanike huvide eest seisvaid poliitikakujundajaid tegutsemast.
Sellest saab hoopis süsteem, kus võimulolijad tegutsevad üksnes enda huvides.
Selline lähenemisviis ohustab demokraatiat ELis ja sellel puudub koht Kopenhaageni poliitilistes kriteeriumides kirjeldatud Euroopa väärtuste hulgas (1). 1.8.
Selle tagamine, et liikmesriigid järgivad ELi väärtusi, ei tähenda üksnes avatust kodanikuühiskonnaga suhtlemisel, vaid sellega hõlbustatakse kodanikuühiskonna toimimist ka siis, kui see on riigi poliitika suhtes kriitiline või poliitiliselt erineval seisukohal.
Kõigile ELi kodanikuühiskonna organisatsioonidele peab olema tagatud vabadus ja sõltumatus.
Liikmesriigid, kes toetavad dialoogi üksnes spetsiaalselt valitud ja valitsust toetavate organisatsioonidega nn punktikogumise eesmärgil, on samavõrd süüdi ebademokraatlike tavade rakendamises kui valitsused, kes kodanikuühiskonnaga üldse ei suhtle. 1.9.
Poliitikakujundajad peaksid tagama kodanikuühiskonna sisulise ja mitte üksnes pealiskaudse osalemise.
Selleks tuleb kodanikuühiskond kaasata otsustusprotsessi kõigisse etappidesse.
See tähendab kodanikuühiskonna seisukohtade ärakuulamist uute õigusaktide, projektide ja algatuste väljatöötamisprotsessis ning regulaarset konsulteerimist kodanikuühiskonnaga nende kavandamisel, vastuvõtmisel ja seejärel elluviimisel.
Liiga sageli küsitakse kodanikuühiskonnalt arvamust siis, kui õigusaktid ja projektid on juba lõppetapis.
See ei võimalda poliitikakujundajatel ettepanekuid arvesse võtta ja loob pretsedendi, kus kodanikuühiskonnalt oodatakse neile esitatud ettepanekutele lihtsalt automaatset heakskiitmist. 1.10.
Kõigi tasandite poliitikakujundajad peaksid muutma oma konsulteerimisprotsessid hõlpsasti leitavaks ja juurdepääsetavaks.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab kiiduväärseks Euroopa Komisjoni avalike konsultatsioonide süsteemi, sest see on avatud kõigile kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja kodanikele, ning asjaolu, et kõik konsultatsioonid avaldatakse süstemaatiliselt samal veebilehel (2).
Teisalt võidakse ELi tasandi konsultatsioonidel mõnikord piirata lubatud panustamisviise. 1.11.
Kodanikuühiskonnal on potentsiaali aidata poliitikakujundajatel täita selliseid olulisi ülesandeid nagu järelevalve.
Kui aga võtta kodanikuühiskonna rolli uute poliitikavaldkondade ja algatuste elluviimise järelevalves tõsiselt, peaksid ELi, riiklikud ja kohalikud ametiasutused toetama asjakohaseid organisatsioone tegevuskulude katmisel.
See on nüüd veelgi olulisem, arvestades COVID-19-st tingitud ebakindlust rahaliste vahendite tagamisel ja projektide rahastamisel ning tegevuskulude suurenemist.
Kodanikuühiskonnalt parima kvaliteediga ja konstruktiivseima toetuse saamiseks on oluline, et kui pakutakse rahastust tegutsemiseks ja suutlikkuse suurendamiseks, ei tohi see seada kahtluse alla kodanikuühiskonna organisatsioonide sõltumatust. 1.12.
On mitmeid meetmeid, mida EL saaks rakendada kodanikuühiskonna panuse arvessevõtmiseks.
Alustada võiks osaleja staatuse määratlemisest.
Samuti võiks EL ühinemisõiguse ja kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi vallas kokku leppida suunistes ja ühistes standardites, mida rakendataks kõigis asjakohastes protsessides, ning võtta vastu institutsioonidevahelise kokkulepe kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi kohta.
Poliitikakujundajate ja kodaniku­ ühiskonna partnerlussuhete parandamiseks ELi tasandil oleks samuti äärmiselt kasulik tunnustada ja edendada ühenduste ja valitsusväliste organisatsioonide rolli Euroopa Liidu raamistikus. 1.13.
Kodanikuühiskonna organisatsioonidel on ka omad kohustused, mida tuleb hea poliitikakujundamise nimel täita.
Esmajoones peaksid organisatsioonid olema pidevalt avatud nende inimeste igapäevaprobleemidele, keda nad esindavad, ja veenduma, et nende inimeste huvide eest seistes arvestatakse nende vajadusi.
Eriti oluline on soodustada noorte kaasatust kodanikuühiskonnas ja tagada sellele liikumisele tulevik.
Samuti on ülioluline, et kodanikuühiskonna panus oleks edasiviiv ja selle soovitused selged, et aidata kujundada uusi poliitikavaldkondi viisil, mida see peab parimaks rühmade jaoks, millest ta koosneb.
Panustades ei tohiks keskenduda ainult sellele, mis on halvasti tehtud, vaid peaks esitama ka konkreetseid soovitusi täiustusteks.
2.
Üldised märkused 2.1.
Käesolevas dokumendis hõlmab mõiste „kodanikuühiskond“ ka sotsiaalpartnereid, kuigi tuleb märkida, et sotsiaalpartnerid tegutsevad õiguste kaitsel oma ainulaadsel ja spetsiifilisel viisil.
Kodanikuühiskonna organisatsioonid seisavad ka selliste rühmade huvide eest, kes ei saa valimisõiguse kaudu poliitikat mõjutada, näiteks lapsed, puuetega inimesed, kellelt on võetud nende valimisõigus, ning rändajad ja pagulased, ning edendavad nende osalemist demokraatias.
Seepärast on kodanikuühiskonna ja poliitikakujundajate dialoogil keskne tähtsus, et mõista ühiskonna vajadusi ja kujundada tõhusaid poliitilisi lahendusi.
(1) (2)
Ühinemiskriteeriumid (https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en).
https://ec.europa.eu/info/consultations_et