26.8.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 323/115
3.
Üldised märkused 3.1.
Komitee peab Venemaa sõjalist sissetungi Ukrainasse ülisuureks vapustuseks energialiidu julgeolekule, toimimisele ja suutlikkusele, rääkimata kohutavatest kannatustest, mida see toob endaga kaasa Ukraina ja selle rahva jaoks.
See on suurim julgeolekuoht Euroopa integratsiooni ajaloos ning nõuab ELi strateegiliste ja julgeolekuprioriteetide uuesti määratlemist ja kohandamist ning asjakohaste vahendite ettevalmistamist nende prioriteetide võimalikult kiireks elluviimiseks.
3.2.
Komitee kutsub ELi institutsioone üles olema tulevaste julgeolekuohtude suhtes ettenägelikumad ning pöörama rohkem tähelepanu energiavarustuskindlusele ja energiavarustuse mitmekesistamisele ning ELi liikmesriikide vahelise solidaarsuse suurendamisele.
Julgeolekuoht on näidanud ka vajadust kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, et vähendada ELi sõltuvust fossiilkütustest ja tagada rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamine.
3.3.
Komitee võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni üksikasjaliku aruande, milles esitatakse kokkuvõte Euroopa Liidu energia- ja kliimapoliitika rakendamisega seotud muutustest ja edusammudest.
Komitee peab positiivseks ELi edusamme oma kliimaeesmärkide täitmisel ja väljendab heameelt selle üle, et määratletakse valdkonnad, kus on vaja teha rohkem edusamme.
2020. aastal avaldas COVID-19 pandeemia CO2 heite vähendamisele mõnevõrra positiivset mõju, kuna pandeemia vähendas energia tarbimist ja seeläbi ka tootmist.
2021. aasta majanduskasv aga suurendas nõudlust, mis koos teiste aspektidega tõi kaasa ka energiahindade tõusu.
Komiteel on heameel, et komisjoni teatis energiahindade kohta (1) võimaldas pakkuda haavatavatele inimestele kiiret abi ja toetust, et tegeleda hinnašokist tuleneva negatiivse mõjuga, ning juhib tähelepanu oma arvamusele TEN/761 (2).
3.4.
Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles jälgima energiahindade kujunemist väga tähelepanelikult ja soovitab lisada energiahindade kujunemise statistika järgmisesse energialiidu olukorda käsitlevasse aruandesse.
Sellega seoses juhib komitee tähelepanu sellele, et vaja on järjepidevamaid andmeid, mis võiksid anda täpse ülevaate turul toimuvast.
3.5.
Nagu oma eelmistes arvamustes, rõhutab komitee, et rohepööre peab toimuma õiglaselt, kedagi kõrvale jätmata.
Rohepööre ei ole mitte ainult tehniline, sellel on ka majanduslik ja sotsiaalne külg.
Korrapärane dialoog kodanike ja kodanikuühiskonnaga, sealhulgas sotsiaalpartneritega, eelkõige ümberkujunevates piirkondades, tagab, et kliima- ja energiapoliitika eesmärke tajutakse sotsiaalselt atraktiivsetena ning need täidetakse minimaalsetele sotsiaal-majanduslike kuludega.
Vähemalt sama oluline kui dialoogi süvendamine on täita lubadus kaasata kodanikud aktiivselt turutegevusse, muuta nad tootvateks tarbijateks ja kaasata nad uutesse väärtuse loomise võimalustesse.
Sellega seoses on otsustava tähtsusega konkreetsete vahendite kasutuselevõtu ja rahastamise kvaliteet ning nende konkreetne rakendamine riiklikul tasandil.
Seetõttu peab sotsiaalpartnerite seisukohtade kaasamine olema tulevaste dialoogide põhieesmärk ning eduka ja õiglase ülemineku saavutamise keskne eeltingimus.
3.6.
Energialiidu olukorda käsitlev aruanne peaks sisaldama ka peatükki õiglase ülemineku saavutamiseks tehtavate jõupingutuste kohta ja hõlmama näiteid liikmesriikides ja Euroopa tasandil edukalt rakendatud meetmetest.
Komitee rõhutab, et õiglane üleminek ei seisne üksnes ülemineku rahastamises.
See hõlmab ka inimväärse töö ja kvaliteetsete töökohtade loomise ning sotsiaalkindlustuse tagamise eesmärki ning nõuab erimeetmete rakendamist piirkondlikul tasandil.
3.7.
Komitee soovib, et kuuendas aastaaruandes käsitletaks energialiidu konkreetseid valdkondi tasakaalustatumalt.
Aruandes keskendutakse põhjalikult energiatõhususe ja CO2 heite vähendamise valdkondadele, mis on praegu peamised poliitilised prioriteedid.
Siiski tundub, et sellistele teemadele nagu julgeolek, solidaarsus ja usaldus või teadustegevus, innovatsioon ja konkurentsivõime ning nende valdkondadega seotud probleemidele ja saavutustele ei pöörata piisavalt tähelepanu.
3.8.
Komitee on tõsiselt häiritud asjaolust, et Euroopa energialiidu kesksed eesmärgid on – nagu juba varasemates aruannetes – jäetud ka siin vaadeldavas aruandes käsitlemata või on neid käsitletud vaid möödaminnes.
Tasub meenutada, et eesmärgiks oli muu hulgas vähendada impordisõltuvust, asetada kodanikud energialiidu keskmesse ja viia EL taastuvenergia valdkonnas maailmas esikohale.
Võiks eeldada, et neid keskseid küsimusi analüüsitakse kesksena ka aastaaruannetes ja tehakse selgelt kindlaks võimalikud puudused, et töötada vajaduse korral välja uusi algatusi.
Esitatud aruanne on sellest kaugel, näiteks on selles komitee jaoks oluline kodanike toodetud energia arendamise küsimus lubamatult tähelepanuta jäetud.
Komitee loodab, et komisjon esitab 2022. aasta aruandes eraldi peatükkides selle kohta selget teavet.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
ELT C 275, 18.7.2022, lk 80.