C 323/98
ET
Euroopa Liidu Teataja
26.8.2022
3.8.
Seega on komitee seisukohal, et LULUCFi määruse muutmise ettepanek on pikaajalise kliimatasakaalu jaoks ülioluline ja et süsinikku siduva majandamise rolli ei tuleks käsitada üksnes ärivõimalusena, vaid ka Euroopa põllumajanduse tuleviku olulise elemendina.
3.9.
Süsiniku väärindamisel on kolm eri ülesannet, tagades samal ajal maailma toiduga kindlustatuse säilimise:
— atmosfäärisüsiniku sidumine mulda; — kasvuhoonegaaside heitekoguste vähendamine; — põllumajandussektori kohanemine kliimamuutustega.
3.10.
Mitmed maamajandamistavad võimaldavad süsiniku sidumist parandada, muu hulgas järgmised:
— metsastamine ja taasmetsastamine; — agrometsandus ja muud segakultuuride kasvatamise vormid, mis ühendavad puittaimestiku taime- või loomakasva­ tussüsteemidega; — püüde- ja vahekultuuride kasutamine ning konserveeriv maaharimine; — põllumaa muutmine kesaks või püsirohumaaks; — turba- ja märgalade taastamine. 3.11.
Potentsiaal on suur, sest näiteks vastavalt Prantsusmaa põllumajandus-, toiduainete ja keskkonnauuringute instituudi (INRAE) algatusele 4/1000 on täiendavate põllumajandusvarude maksimaalne potentsiaal Prantsusmaal 8,43 miljonit tonni süsinikku aastas esimesel 30 sentimeetril maapinnast. 3.12.
Seoses ELi mullastrateegias (8) sätestatud eesmärgiga lõpetada 2050. aastaks maahõive ning selleks, et tagada süsiniku sidujate ja biomassi tootmise funktsioon, soovitab komitee põllumaad nõuetekohaselt majandada ja kaitsta ning märgib rahuloluga, et osa liikmesriike sellega juba tegeleb (nt Eestis on koostamisel põllumajandusmaad käsitlev seadus). 3.13.
Teatises kirjeldatakse mõningaid süsiniku sidumise sertifitseeritud projektidega seotud probleeme, kuid ei öelda, kuidas järgmisi probleeme lahendada: — mittepüsivus: mulda ja biomassi seotud ja nii säilitatud süsinik võib tagasi atmosfääri paiskuda, muutes kliimamuutuste leevendamise eelised olematuks; — kogutud süsiniku seire, aruandlus ja kontrollimine on endiselt keeruline: tuleb kehtestada tegelike lisakulude täpne kvantifitseerimine; — tuleb arvesse võtta süsinikku siduvate ja põllumajanduse kasvuhoonegaaside heitkogust vähendavate tavade kulusid. 3.14.
Lisaks ei tohi unustada põllumajandussektori heitkoguste vähendamist kohandatud tavade või uute tehnoloogiate abil, seades prioriteediks säästvuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise.
Süsiniku tööstuslikul kogumisel, utiliseerimisel ja säilitamisel põhinevad lahendused 3.15.
Teatises seatakse järgmised eesmärgid: 2028. aastaks peaks iga tonn tööstussektori kogutud, transporditud, utiliseeritud ja säilitatud CO2 kajastuma aruandluses ja arvepidamises vastavalt selle fossiilsele, biogeensele või atmosfäärsele päritolule; 2030. aastaks peaks vähemalt 20 % keemia- ja plasttoodetes kasutatavast süsinikust pärinema kestlikest mittefossiilsetest allikatest; ning 2030. aastaks tuleks igal aastal teedrajavate projektide abil atmosfäärist eemaldada ja püsivalt säilitada 5 miljonit tonni CO2. 3.16.
Fossiilne süsinik tuleks asendada kestlikuma süsinikuga, mis on saadud ringlusse võetud jäätmetest või säästvast biomassist või on kogutud otse atmosfäärist.
(8)
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi uus mullastrateegia“ (ELT C 290, 29.7.2022, lk 131).