C 323/14
DA
Den Europæiske Unions Tidende
26.8.2022
1.7.
EU bør udvise nultolerance over for medlemsstater, som indskrænker civilsamfundets råderum.
Et system, hvor civilsamfundet — og især dem, der forholder sig kritisk over for regeringen — bringes til tavshed, er et system, der aktivt begrænser de politiske beslutningstageres mulighed for at tjene borgernes interesser.
Det bliver i stedet et system, hvor magthaverne kun handler i egen interesse.
En sådan praksis er en trussel mod demokratiet i EU og er uforenelig med de europæiske værdier som fastlagt i Københavnskriterierne (1). 1.8.
Det at sikre, at medlemsstaterne respekterer EU's værdier, handler ikke kun om at være åben over for dialog med civilsamfundet.
Det handler også om at fremme civilsamfundets tilstedeværelse, selv når aktørerne er kritiske over for ens politikker eller er politiske modstandere.
Der skal være frihed og uafhængighed for alle civilsamfundsorganisationer i EU.
Medlemsstater, der kun vil indgå i dialog med særligt udvalgte organisationer, som støtter regeringen, for at kunne hævde, at de har hørt civilsamfundet, gør sig skyldige i udemokratiske metoder i lige så høj grad som regeringer, som slet ikke indgår i dialog med civilsamfundet. 1.9.
De politiske beslutningstagere bør sikre, at civilsamfundet deltager på meningsfuld vis og ikke blot overfladisk.
Det betyder, at civilsamfundsorganisationer skal inddrages i alle dele af beslutningsprocessen.
Det betyder også, at civilsamfundets holdninger skal høres i forbindelse med udformningen af ny lovgivning og nye projekter eller initiativer og efterfølgende, i takt med at de tager form, vedtages og gennemføres.
Alt for ofte anmodes der først om civilsamfundets synspunkter, når lovgivning eller projekter nærmer sig slutfasen.
Det gør det umuligt for de politiske beslutningstagere at tage højde for eventuelle forslag og danner præcedens for, at civilsamfundet blot forventes at blåstemple de forslag, de forelægges. 1.10.
Politiske beslutningstagere på alle plan bør gøre deres høringsprocesser lette at finde og let tilgængelige.
EØSU er tilhænger af Kommissionens system for offentlig høring, fordi det er åbent for alle civilsamfundsorganisationer, såvel som for individuelle borgere, og fordi alle høringer systematisk offentliggøres på samme websted (2).
På den anden side kan EU-høringer være restriktive med hensyn til, hvilken type input der kan gives. 1.11.
Civilsamfundet har potentiale til at bistå de politiske beslutningstagere i forbindelse med vigtige opgaver som overvågning.
Hvis civilsamfundets rolle i at overvåge gennemførelsen af nye politikker og initiativer skal tages alvorligt, bør myndighederne på europæisk, nationalt og lokalt plan imidlertid yde støtte til dækning af disse organisationers driftsomkostninger.
Det er så meget desto mere vigtigt i lyset af den usikkerhed, der er forbundet med finansiering og projektstøtte som følge af covid-19, samt de stigende driftsomkostninger.
For at opnå den bedste kvalitet og den mest konstruktive støtte fra civilsamfundet er det afgørende, at støtten til drift og kapacitetsopbygning ikke sår tvivl om civilsamfundsorganisationernes uafhængighed. 1.12.
Der er en række foranstaltninger, som EU kan træffe for at tage højde for civilsamfundets input.
EU kunne starte med at fastlægge en definition af deltagerstatus.
Derudover bør EU vedtage retningslinjer og fælles standarder for foreningsfriheden og retten til civil dialog, som skal gennemføres i alle relevante processer, såvel som en interinstitutionel aftale om dialog med civilsamfundet.
Det ville også i høj grad bidrage til at forbedre partnerskabet mellem de politiske beslutningstagere og civilsamfundet på EU-plan at anerkende og fremme den rolle, som sammenslutninger og NGO'er spiller i EU. 1.13.
Civilsamfundsorganisationerne bør også påtage sig deres ansvar for god politisk beslutningstagning.
Først og fremmest bør organisationerne altid være opmærksomme på virkeligheden blandt de samfundsgrupper, de repræsenterer, og sikre, at deres arbejde stemmer overens med disse gruppers behov.
Det er særligt vigtigt at fremme de unges deltagelse i civilsamfundet og sikre civilsamfundet en fremtid.
Det er også afgørende, at civilsamfundet giver konstruktivt input og kommer med klare anbefalinger og derved er med til at sikre, at nye politikker udformes på en måde, der bedst varetager de enkelte samfundsgruppers interesser.
Deres input bør ikke kun fokusere på, hvad der fungerer dårligt, men også indeholde konkrete forslag til, hvordan der kan foretages forbedringer.
2.
Generelle bemærkninger 2.1.
I dette dokument henviser »civilsamfundet« også til arbejdsmarkedets parter, men det skal bemærkes, at arbejdsmarkedets parter beskytter rettigheder på en unik og specifik måde.
Civilsamfundsorganisationer er også fortalere for grupper, som ikke kan påvirke politik som vælgere, såsom børn, personer med handicap, som er blevet afskåret fra deres ret til at stemme, og migranter og flygtninge, og fremmer deres deltagelse i demokratiet.
Dialog mellem civilsamfundet og de politiske beslutningstagere er derfor afgørende for at forstå samfundets behov og træffe effektive politiske foranstaltninger.
(1) (2)
Tiltrædelseskriterier (https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_da).
https://ec.europa.eu/info/consultations_da