26.8.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 323/115
3.
Generelle bemærkninger 3.1.
EØSU opfatter Ruslands militære invasion af Ukraine som et gigantisk chok for energiunionens sikkerhed, funktion og ydeevne, ud over at det er en forfærdelig situation for Ukraine og dets befolkning.
Dette er den største sikkerhedstrussel i den europæiske integrations historie.
Det kræver en omdefinering og tilpasning af EU's strategiske og sikkerhedsmæssige prioriteter og udvikling af velegnede instrumenter til gennemførelse af disse prioriteter så hurtigt som muligt.
3.2.
EØSU opfordrer indtrængende EU-institutionerne til at være mere fremsynede i forhold til fremtidige sikkerhedstrusler og være mere opmærksomme på sikkerheden og diversificeringen af forsyningerne samt tilvejebringe bedre solidaritet mellem EU's medlemsstater.
Sikkerhedstruslen har også afdækket behovet for at fremskynde udrulningen af vedvarende energi for at mindske EU's afhængighed af fossile brændstoffer og sikre, at målene i den grønne pagt opfyldes.
3.3.
EØSU noterer sig Kommissionens detaljerede rapport, hvori der gøres status over ændringerne og fremskridtene i gennemførelsen af EU's energi- og klimapolitikker.
EØSU ser positivt på de fremskridt, som EU har gjort med hensyn til at opfylde sine klimamål, og bifalder, at der er identificeret områder, hvor der er behov for yderligere fremskridt.
I 2020 havde covid-19-pandemien en vis positiv indvirkning på nedbringelsen af CO2-emissionerne, da den pressede energiforbruget og dermed produktionen ned.
Den økonomiske vækst i 2021 pressede imidlertid efterspørgslen opad, hvilket sammen med andre elementer førte til en stigning i energipriserne.
EØSU glæder sig over, at Kommissionens meddelelse om energipriser (1) gjorde det muligt hurtigt at yde hjælp og støtte til sårbare grupper med henblik på at imødegå de negative virkninger af prischokket, og udvalget gør opmærksom på sin udtalelse TEN/761 (2).
3.4.
EØSU opfordrer Kommissionen til at følge udviklingen i energipriserne meget nøje og foreslår, at statistikkerne om udviklingen i energipriserne medtages i den næste rapport om status over energiunionen.
I den forbindelse påpeger Kommissionen, at der er behov for mere ensartede data, der kan give et nøjagtigt billede af markedet.
3.5.
Som i sine tidligere udtalelser fremhæver EØSU, at den grønne omstilling skal ske på en retfærdig måde, så ingen lades i stikken.
Overgangen er ikke kun teknisk, men også økonomisk og social.
En regelmæssig dialog med borgerne og civilsamfundet, herunder arbejdsmarkedets parter, navnlig i regioner under omstilling, vil sikre, at de klima- og energipolitiske mål opfattes som samfundsmæssigt attraktive og opfyldes med de mindst mulige socioøkonomiske omkostninger.
Det er mindst lige så vigtigt som en intensiveret dialog at opfylde løftet om aktivt at integrere borgerne på markedet, gøre dem til producent-forbrugere og få dem inddraget i nye muligheder for værdiskabelse.
Kvaliteten af operationaliseringen og finansieringen af de enkelte instrumenter og deres specifikke gennemførelse på nationalt plan vil være afgørende i denne henseende.
Inddragelse af arbejdsmarkedets parters synspunkter skal derfor være et centralt mål for fremtidige dialoger og er en central forudsætning for at opnå en vellykket og retfærdig omstilling.
3.6.
Rapporten om status over energiunionen bør også indeholde et afsnit om bestræbelserne på at opnå en retfærdig omstilling med eksempler på foranstaltninger, der er gennemført med succes i medlemsstaterne og på europæisk niveau.
EØSU fremhæver, at en retfærdig omstilling ikke blot handler om at finansiere omstillingen.
Den handler også om målet om at skabe anstændigt arbejde og kvalitetsjob samt social sikkerhed og kræver specifikke foranstaltninger på regionalt niveau.
3.7.
EØSU ser gerne en mere afbalanceret tilgang i den sjette årlige rapport til de særlige områder af energiunionen.
Den har et stort fokus på energieffektivitet og dekarbonisering, som i øjeblikket udgør de vigtigste politiske prioriteter.
Der synes imidlertid ikke at være tilstrækkelig fokus på sikkerhed, solidaritet og tillid, forskning, innovation og konkurrenceevne samt udfordringerne og resultaterne på disse områder.
3.8.
EØSU er især meget kritisk over for, at vigtige mål for den europæiske energiunion, som det har været tilfældet i tidligere rapporter, igen ikke eller kun marginalt behandles i rapporten.
Udvalget minder om, at hensigten bl.a. er at mindske afhængigheden af import, sætte borgerne i centrum for energiunionen og gøre EU til verdens førende inden for vedvarende energi.
Man bør kunne forvente, at de årlige statusrapporter over energiunionen som et vigtigt punkt analyserer disse centrale målsætninger og klart identificerer eventuelle mangler med henblik på at udvikle nye initiativer, hvis det er nødvendigt.
Dette er langt fra tilfældet med den nye rapport, f.eks.
ignoreres beklageligvis spørgsmålet om udviklingen af borgerenergi, som er vigtigt for EØSU.
EØSU forventer, at Kommissionen kommer med klare udmeldinger herom i særskilte kapitler i 2022-rapporten.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
EUT C 275 af 18.7.2022, s. 80.