26.8.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 323/115
3.
Obecné připomínky 3.1.
EHSV považuje ruskou vojenskou invazi na Ukrajinu za nesmírnou ránu pro bezpečnost, fungování a výkonnost energetické unie, a to ani nemluvě o hrůzné situaci, do které se kvůli ní dostala Ukrajina a její obyvatelé.
Čelíme největší bezpečnostní hrozbě v dějinách celé evropské integrace.
Je tedy naprosto nezbytné co nejdříve nově vymezit a upravit strategické a bezpečnostní priority EU a připravit vhodné nástroje pro jejich provádění.
3.2.
EHSV apeluje na orgány EU, aby byly při posuzování budoucích bezpečnostních hrozeb prozíravější, více se zaměřily na bezpečnost a diverzifikaci dodávek a zajistily také větší solidaritu mezi členskými státy EU.
Vzhledem k této bezpečnostní hrozbě je navíc zřejmé, že je nezbytné urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie, a snížit tak závislost EU na fosilních palivech a zajistit dosažení cílů Zelené dohody.
3.3.
EHSV bere na vědomí podrobnou zprávu, v níž Evropská komise hodnotí změny a pokrok při provádění politik Evropské unie v oblasti energetiky a klimatu.
Pozitivně hodnotí pokrok, kterého EU dosáhla při plnění svých cílů v oblasti klimatu, a vítá určení oblastí, v nichž je třeba dosáhnout dalšího pokroku.
V roce 2020 měla pandemie COVID-19 do jisté míry pozitivní dopad na snížení emisí CO2, neboť snížila spotřebu energie, a tím i výrobu.
V důsledku hospodářského růstu v roce 2021 však prudce vzrostla poptávka, což spolu s dalšími faktory vedlo k výraznému nárůstu cen energie.
EHSV vítá skutečnost, že sdělení Komise o cenách energie (1) umožnilo rychle poskytnout pomoc a podporu zranitelným osobám s cílem řešit negativní dopady cenového šoku, a upozorňuje na své stanovisko TEN/761 (2).
3.4.
EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vývoj cen energie velmi pozorně sledovala, a navrhuje, aby byly statistiky o vývoji cen energie zahrnuty do příští zprávy o stavu energetické unie.
V této souvislosti upozorňuje, že jsou zapotřebí ucelenější údaje, díky nimž by bylo možné si udělat přesnou představu o situaci na trhu.
3.5.
Stejně jako ve svých předchozích zprávách EHSV zdůrazňuje, že ekologická transformace musí probíhat spravedlivě a nikdo nesmí být opomenut.
Dotýká se nejen technické, ale i hospodářské a sociální oblasti.
Pravidelný dialog s občany a občanskou společností, včetně sociálních partnerů, a to zejména v regionech procházejících transformací, zajistí, že cíle politiky v oblasti klimatu a energetiky budou ze strany společnosti vnímány pozitivně a budou plněny s minimálními socioekonomickými náklady.
Přinejmenším stejně důležité jako prohloubení dialogu je splnění slibu aktivně začlenit občany do trhu, učinit z nich prozumenty a poskytnout jim nové možnosti k vytváření hodnot.
V tomto ohledu bude rozhodující kvalita realizace a financování jednotlivých nástrojů a jejich konkrétní provádění na vnitrostátní úrovni.
Do budoucna je tedy zapotřebí zohlednit při jednání názory sociálních partnerů, neboť je tak bude možné dosáhnout úspěšné a spravedlivé transformace.
3.6.
Zpráva o stavu energetické unie by měla rovněž obsahovat oddíl věnovaný úsilí o dosažení spravedlivé transformace, včetně příkladů opatření, která byla úspěšně zavedena v členských státech a na evropské úrovni.
EHSV zdůrazňuje, že je-li řeč o spravedlivé transformaci, pak se to netýká jen způsobu, jakým je financována, nýbrž to zahrnuje rovněž cíl zajistit důstojnou práci, kvalitní pracovní místa a sociální zabezpečení a vyžaduje to konkrétní opatření na regionální úrovni.
3.7.
EHSV by uvítal, kdyby konkrétní oblasti energetické unie byly v šesté výroční zprávě zpracovány vyváženěji.
Tato zpráva se komplexně zaměřuje na oblasti energetické účinnosti a dekarbonizace, které v současné době představují hlavní politické priority, avšak pozornost, kterou věnuje tématům bezpečnosti, solidarity a důvěry nebo výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti a výzvám a úspěchům v těchto oblastech, se jeví jako nedostatečná.
3.8.
EHSV považuje za více než iritující zejména to, že stejně jako v předchozích zprávách se ani v této zprávě opět neřeší hlavní cíle evropské energetické unie, resp. se jimi tato zpráva zabývá jen okrajově.
Je třeba připomenout, že jsme mimo jiné chtěli, aby se snížila závislost na dovozu, občané zaujali v energetické unii stěžejní místo a aby se EU stala světovou jedničkou v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.
Dalo by se očekávat, že v každoročních zprávách o stavu energetické unie budou tyto klíčové cíle souhrnně analyzovány a budou jednoznačně určeny případné nedostatky, aby bylo v případě potřeby možné přijmout nová opatření.
To však autoři předmětné zprávy ani zdaleka neučinili a například v ní trestuhodně opomíjejí problematiku rozvoje občanské energie, kterou EHSV považuje za velmi důležitou.
EHSV očekává, že se Komise k této otázce jasně vyjádří ve zprávě za rok 2022 v rámci samostatných kapitol.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
Úř. věst.
C 275, 18.7.2022, s. 80.