C 323/98
CS
Úřední věstník Evropské unie
26.8.2022
3.8 EHSV se proto domnívá, že návrh změny nařízení o LULUCF bude mít zásadní význam pro dlouhodobou klimatickou rovnováhu a že úloha zemědělského ukládání uhlíku by neměla být vnímána pouze jako obchodní příležitost, ale jako základní prvek budoucnosti evropského zemědělství.
3.9
Zhodnocování uhlíku se při zajišťování globálního potravinového zabezpečení potýká se třemi různými výzvami:
— ukládání atmosférického uhlíku do půdy, — snižování emisí skleníkových plynů, — přizpůsobení zemědělského odvětví změně klimatu.
3.10
Některé postupy hospodaření s půdou umožňují lepší ukládání uhlíku a patří mezi ně mimo jiné:
— zalesňování a opětovné zalesňování, — agrolesnictví a další formy polykultury kombinující dřevinnou vegetaci a systémy pěstování plodin nebo živočišné výroby, — využívání meziplodin, pokryvných plodin, ochranné orby, — přeměna orné půdy na půdu ležící ladem nebo na trvalé travní porosty, — obnova rašelinišť a mokřadů.
3.11 Potenciál je významný, například podle iniciativy 4/1000 francouzského Národního výzkumného ústavu pro zemědělství, potraviny a životní prostředí (INRAE) činí maximální potenciální dodatečné zemědělské zásoby Francie ve svrchních 30 cm půdy 8,43 milionu tun uhlíku ročně.
3.12 V návaznosti na cíl nulového čistého záboru půdy do roku 2050, který je součástí Strategie EU pro půdu (8), a na zájem zajištění této funkce propadu uhlíku a produkce biomasy doporučuje EHSV náležitou správu a ochranu orné půdy a s uspokojením konstatuje, že některé členské státy na tom pracují (například v Estonsku se připravují právní předpisy týkající se půdy).
3.13 Sdělení poukazuje na některé výzvy spojené s certifikovanými projekty zaměřenými na ukládání uhlíku, nenabízí však odpovědi, jak řešit tyto otázky: — nestálost: zachycený uhlík uložený v půdě a biomase se může uvolnit do atmosféry, čímž se vyruší přínosy zmírňování změny klimatu, — monitorování, vykazování a ověřování zachyceného uhlíku stále představují výzvu: je třeba zavést přesné vyčíslení skutečných dodatečných nákladů, — zahrnutí nákladů na postupy ukládání uhlíku a snižování emisí skleníkových plynů v zemědělství.
3.14 A zapomínat by se nemělo ani na snižování emisí ze zemědělského odvětví prostřednictvím přizpůsobených postupů nebo nových technologií, neboť prioritou je úspornost a snížení emisí skleníkových plynů.
Řešení založená na průmyslovém zachycování, využití a ukládání uhlíku 3.15 Sdělení navrhuje tyto cíle: do roku 2028 by každá tuna zachyceného, přepravovaného, používaného a skladovaného uhlíku v průmyslových odvětvích měla být vykázána a evidována podle toho, zda je fosilního, biogenního nebo atmosférického původu, do roku 2030 by nejméně 20 % uhlíku použitého v chemických a plastových výrobcích mělo pocházet z udržitelných nefosilních zdrojů a do roku 2030 by každoročně mělo být z atmosféry prostřednictvím průkopnických projektů pohlceno a trvale uloženo 5 milionů tun oxidu uhličitého.
3.16 Fosilní uhlík bude muset být nahrazen udržitelnějšími toky recyklovaného uhlíku z odpadu, udržitelné biomasy nebo přímo z atmosféry.
(8)
Stanovisko EHSV Nová Strategie EU pro půdu (Úř. věst.
C 290, 29.7.2022, s. 131).