C 323/40
BG
Официален вестник на Европейския съюз
26.8.2022 г.
2.9.
Субектите на социалната икономика са активни във всички икономически сектори в много европейски държави: от промишленото и занаятчийското производство до кръговата икономика, от устойчивия туризъм до производството на енергия от възобновяеми източници, от транспорта до комуникационните и информационните услуги, и играят решаваща роля за социалните иновации и широко разпространения трансфер на технологии в услуга на населението или районите в неравностойно положение.
Многообразието от правни и организационни форми налага да се избягва прилагането на универсален подход, без обаче това да представлява отказ от някаква форма на координация под ръководството на Комисията. 2.10.
Предприятията на социалната икономика до голяма степен са установени на местно равнище, където допринасят за социалното сближаване, като превръщат териториите в по-устойчиви и приобщаващи.
Благодарение на тази тенденция на близост предприятията от социалната икономика са особено ефективни за подпомагане на екологичния и цифровия преход, тъй като правят цифровите технологии, по-специално онези, които улесняват хората с увреждания и благоприятстват участието им в пазара на труда, по-достъпни за всички, включително за най-уязвимите и изложени на риск от социално изключване. 2.11.
Особено внимание трябва да се обърне и на участието и насърчаването на младите хора, които би трябва да бъдат подкрепени от мерки за обучение, насочени към повишаване на предприемаческия дух на младото поколение. 2.12.
За реализирането на този потенциал е необходимо да се увеличи достъпът на субектите на социалната икономика до инвестиционен капитал, най-вече с цел пълно разгръщане на инвестициите в социални инфраструктури (жилища на достъпни цени, здравеопазване и дългосрочни грижи, образование и учене през целия живот, намаляване на бедността, повишаване на достъпността).
Тези инфраструктури трябва да бъдат укрепени, за да се намалят неравенствата и социалното изключване, които се увеличиха в Европа вследствие на пандемията. 2.13.
Планът за действие представлява възможност за развитие на социалната икономика чрез подобряване на промишлената политика, както и за признаване на ролята, която играят най-вече кооперациите в европейския сектор на услугите и промишлеността, където те създават важни производствени клъстери и висок капацитет за иновации. 2.14.
ЕИСК счита за важен ангажимента на Комисията да извърши проучвания и изследвания относно социалната икономика с оглед на изготвянето на препоръка на Европейския съвет през 2023 г., и също така приветства факта, че през 2025 г. се предвижда оценка на прилагането на плана за действие.
Въпреки това, за да бъдат ефективни проучванията и оценките, в Плана за действие за социалната икономика би трябвало да се изяснят по-добре поставените средносрочни и дългосрочни цели, за да се уточнят очакваните социални въздействия, включително във връзка с Европейската стратегия за 2030 г. 2.15.
ЕИСК оценява и подкрепя целите на Комисията за насърчаване на трансграничните отношения и интернацио­ нализация на социалната икономика, като подкрепя и насърчава участието на предприятията на социалната икономика в европейските платформи за партньорство чрез активирането на единен портал за социалната икономика. 2.16.
В рамките на инициативите за насърчаване на предприемаческата култура, и по-специално за увеличаване на участието на младите хора в създаването на нови предприятия, е от съществено значение да се подобрят познанията относно потенциала на социалната икономика в учебните програми на средните училища и университетите.
Ето защо подкрепяме предложението за създаване на нова академия за младежко предприемачество, която да включва социалната икономика.
3.
Конкретни бележки 3.1.
Отношения между публичните администрации и субектите на социалната икономика 3.1.1.
Като признава потенциала на социалната икономика за бъдещето на социалните и промишлените политики, Планът за действие за социалната икономика потвърждава значението на функциите от общ интерес, за които допринася социалната икономика, и поради това е важно да се определят цели за подобряване на сътрудничеството между публичната администрация, субектите на социалната икономика и участниците в социалния диалог.
3.1.2.
От тази гледна точка ЕИСК счита за необходимо да се инвестира в засилването на „споделената администрация“ между публичните власти и социалните предприятия, които да работят за постигане на цели от общ интерес, като се зачита специфичната им компетентност и автономност.
Следователно би трябвало да се насърчават форми на планиране и проектиране, които да прилагат приобщаващо управление, отчитащо ролята на субектите на социалната икономика, по-специално в териториалните системи за сътрудничество между социалната икономика и местните администрации.
Тези иновативни форми трябва задължително да бъдат изградени при спазване на изискванията за прозрачност, равни условия на третиране, икономичност и отвореност към различните заинтересовани страни, като се прилага принципа на субсидиарност.