26.8.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 323/115
3.
Общи коментари 3.1.
ЕИСК счита руското военно нахлуване в Украйна за гигантско сътресение за сигурността, функционирането и резултатността на енергийния съюз, наред с факта, че то представлява ужасяваща за Украйна и народа ѝ ситуация.
Това е най-голямата заплаха за сигурността в историята на европейската интеграция.
Тя изисква предефиниране и коригиране на стратегическите приоритети и приоритетите в областта на сигурността на ЕС и изготвяне на подходящи инструменти за изпълнение на тези приоритети във възможно най-кратък срок. 3.2.
ЕИСК настоятелно призовава за далеч по-голяма далновидност на институциите на ЕС относно бъдещи заплахи за сигурността и да обръщат повече внимание на сигурността и диверсификацията на доставките, както и на гарантирането на повече солидарност между държавите — членки на ЕС.
Заплахата за сигурността показа също така необходимостта от ускоряване на внедряването на възобновяемите енергийни източници, за да се намали зависимостта на ЕС от изкопаемите горива и да се гарантира постигането на целите на Зеления пакт. 3.3.
ЕИСК отбелязва подробния доклад на Европейската комисия, в който се прави преглед на промените и на постигнатия напредък по изпълнението на политиките на ЕС в областта на енергетиката и климата.
ЕИСК дава положителна оценка на големия напредък на ЕС в постигането на целите му в областта на климата и приветства определянето на области, в които е необходим допълнителен напредък.
През 2020 г. пандемията COVID-19 оказа до известна степен положително въздействие върху намаляването на емисиите на CO2, тъй като намали потреблението на енергия, а оттам — и производството.
Икономическият растеж през 2021 г. обаче повиши търсенето, което заедно с други компоненти повлия на скока на цените на енергията.
ЕИСК приветства факта, че Съобщението на Комисията относно цените на енергията (1) позволи бързото предоставяне на помощ и съдействие на уязвимите, за да бъдат преодолени негативните последици от ценовия шок, и насочва вниманието към своето становище TEN 761 (2). 3.4.
ЕИСК насърчава Европейската комисия да следи много внимателно развитието на цените на енергията и предлага в следващия доклад относно състоянието на енергийния съюз да бъдат включени статистическите данни относно развитието на цените на енергията.
В това отношение ЕИСК изтъква нуждата от по-хармонизирани данни, които могат да дадат точна представа за пазара. 3.5.
Както и в предишните си доклади, ЕИСК подчертава, че екологичният преход трябва да се осъществи по справедлив начин, без да се пренебрегва никой.
Преходът е не само технически, а също и икономически и социален.
Редовният диалог с гражданите и гражданското общество, включително със социалните партньори, особено в региони в процес на трансформация, ще гарантира, че целите на политиката в областта на климата и енергетиката ще бъдат постигнати при минимални социално-икономически разходи.
Поне толкова важно, колкото задълбочаването на диалога, е да се изпълни обещанието за активно интегриране на гражданите на пазара, за превръщането им в произвеждащи потребители и за интегрирането им в нови възможности за създаване на стойност.
Качеството на привеждането в действие и финансирането на отделните инструменти и конкретното им прилагане на национално равнище ще бъде от съществено значение в това отношение.
Следователно включването на възгледите на социалните партньори трябва да бъде съществено важна цел на бъдещия диалог и е централна предпоставка за постигане на успешен и справедлив преход. 3.6.
Докладът относно състоянието на енергийния съюз следва да включва и раздел относно усилията за постигане на справедлив преход, в който да има и примери за успешно приложени в държавите членки и на европейско ниво мерки.
ЕИСК подчертава, че справедливият характер на прехода не включва само въпроса за неговото финансиране.
Той включва и целта за създаване на достойни условия на труд и качествени работни места, както и социална сигурност, и изисква конкретни действия на регионално равнище. 3.7.
ЕИСК би искал да види един по-балансиран подход в шестия годишен доклад към конкретните сфери на енергийния съюз.
Цялостният акцент в него е върху сферите на енергийната ефективност и декарбонизацията, които понастоящем представляват главните приоритети на политиката.
Изглежда обаче, че не се отделя достатъчно внимание върху темите за сигурност, солидарност и доверие или изследвания, иновации и конкурентоспособност и предизвикателствата и постиженията в тези области. 3.8.
ЕИСК е особено неудовлетворен от факта, че основни цели на Европейския енергиен съюз и тук, както в предходни доклади, отново не са разгледани или са разгледани само повърхностно.
Трябва да се припомни, че наред с другото искаме да намалим зависимостта от внос, да поставим гражданите в центъра на енергийния съюз и да превърнем ЕС в световен лидер в областта на енергията от възобновяеми източници.
Логично е да очакваме в годишните доклади за състоянието тези ключови въпроси да бъдат анализирани на централно място и ясно да бъдат определени евентуалните недостатъци, за да се разработят нови инициативи, ако е необходимо.
Настоящият доклад е далеч от това.
Например въпросът за развитието на общностната енергетика, който е важен за ЕИСК, за съжаление е пренебрегнат.
ЕИСК очаква в доклада за 2022 г.
Комисията да направи ясни изявления в отделни глави в това отношение.
(1) (2)
COM(2021) 660 final.
ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 80.