C 322/8
5.
SV
Europeiska unionens officiella tidning
26.8.2022
Samband med det geografiska området
Det geografiska områdets särskilda egenskaper Korčula domineras av klippig bergsterräng som till största delen består av sten, med bara små områden med åkermark.
Åkermarken har röjts från sten och omvandlats till terrasser.
Den sten som avlägsnats från marken har sedan använts för att bygga kallmurar som omgärdar terrasserna.
Kallmurarna håller kvar den bördiga jorden på terrasserna och förhindrar att den sköljs bort av regn.
På den terrasserade bördiga jorden, som omgärdas av kallmurarna, har det planterats olivlundar med främst de inhemska sorterna ”Lastovka” och ”Drobnica”.
Åkermarken kan delas in i två huvudsakliga grupper: terrasserade regosoler och regosoler på fält.
Regosoler består oftast av kalkrika cambisoler och rödjord.
Korčula har ett medelhavsklimat med milda vintrar och torra, varma somrar.
Den stora solexponeringen ger höga medeltemperaturer.
Årsmedeltemperaturen på Korčula varierar mellan 15,6 och 16,8 °C.
Den varmaste månaden är juli, med en medeltemperatur på 25,9 °C, och kallast är februari, med en medeltemperatur på 9,1 °C. Mängden solljus gör att Korčula lämpar sig mycket väl för olivodling.
Juli har flest soltimmar (373,7 eller omkring 12 timmar per dygn), medan siffran är lägst i december (125,3 eller omkring 4 timmar per dygn).
När det gäller årsnederbörden kännetecknas Korčula av ett fuktigt klimat.
Den mesta nederbörden faller under årets kallare del, från oktober till mars, när den genomsnittliga månadsnederbörden varierar mellan 80 och 150 mm.
Minst nederbörd faller från juni till augusti – i genomsnitt mellan 30 och 45 mm.
Mänskliga faktorer Korčulas landskap har huvudsakligen formats av öns befolkning.
Olivodlarna har bearbetat den klippiga bergsterrängen och omvandlat den till terrasserad åkermark som anpassats för odling av olivträd omgärdade av kallmurar.
De terrasserade kullarna är svårtillgängliga, vilket gör att stora maskiner inte kan användas.
Skörden sker manuellt och med mekaniska handverktyg.
Korčula har sedan förhistorisk tid bytt ägare med jämna mellanrum, och talrika historiska händelser har därför påverkat livet och avsalugrödornas utveckling på ön.
En mängd historiska belägg vittnar om olivodling och olivoljeproduktion på Korčula sedan tiden för det antika Greklands kolonisering och under romerskt och venetianskt styre.
I skriftliga källor från den tid då Korčula hamnade under venetianskt styre beskrivs hur ”den venetianska regeringen köpte upp olja till mycket lågt pris, vilket tvingade öns invånare att börja smuggla den.
Stränga straff infördes, men det finns uppgifter som visar att olja från Korčula ändå transporterades ända till Trieste.”
(S. Dokoza, Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st., Zbornik radova, Blato, 2003.)
Särskilda egenskaper hos produkten De särskilda egenskaperna hos ”Korčulansko maslinovo ulje” härrör från valet av de inhemska olivsorterna ”Lastovka” och ”Drobnica”, som utgör 80 % av de oliver som odlas på Korčula.
Enligt Pavle Bakarićs vetenskapliga verk (Elajografija otoka Korčule, 1995) skiljer sig de inhemska olivsorterna ”Lastovka” och ”Drobnica” från andra sorter på Korčula (”Velika Lastovka”, ”Vrtušćica”, ”Oblica”) med avseende på morfologiska, biologiska och kommersiella egenskaper.
Vidare uppges att färska oliver från dessa två sorter innehåller en större andel olja (mellan 16,40 och 24 %) än färska oliver av andra sorter.
De särskilda egenskaperna hos ”Korčulansko maslinovo ulje” har sin grund i doften (som erinrar om gröna frukter och olivblad) och smaken (med homogen medelintensiv till intensiv bitterhet och pepprighet).
Dessa härrör i sin tur från den höga sammanlagda fenolhalten som ger de sensoriska egenskaperna, dvs. bitterhet och pepprighet.
Detta har bevisats genom forskning (M. Žanetić, D. Škevin, E. Vitanović, M. Jukić Špika och S. Perica, Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja, Pomologia croatica vol. 17, 2011), som visade att olja från oliver av sorterna ”Lastovka” och ”Drobnica” hade högre sammanlagd fenolhalt (mer än 350 mg/kg) än olja från andra sorter