C 322/8
5.
SK
Úradný vestník Európskej únie
26.8.2022
Súvislosť so zemepisnou oblasťou
Špecifickosť zemepisnej oblasti Ostrov Korčula sa vyznačuje skalnatým, hornatým terénom, ktorý je pokrytý hlavne skalami a poskytuje len málo ornej pôdy.
Orná pôda bola vyčistená od kameňov a upravená do terasového usporiadania.
Odstránené kamene z polí sa použili na výstavbu suchých kamenných stien, ktorými sú ohradené jednotlivé terasy.
Suché kamenné múry zadržiavajú úrodnú pôdu na terasách; tzn. zabraňujú dažďu, aby pôdu odplavil.
Na úrodných terasových poliach ohradených suchými kamennými stenami sú vysadené olivové háje, v ktorých prevažujú autochtónne kultivary „Lastovka“ a „Drobnica“.
Hlavné typy úrodnej pôdy možno rozdeliť do dvoch skupín: terasové regozeme a poľné regozeme.
Regozeme sú najčastejšie zložené z vápenatých kambizemí a pôd typu terra rossa.
Ostrov Korčula má stredomorské podnebie s miernymi zimami a suchými horúcimi letami.
Vysoké priemerné teploty sú dôsledkom vysokého množstva slnečného žiarenia.
Priemerné ročné teploty sa na ostrove Korčula pohybujú od 15,6 °C do 16,8 °C.
Najteplejším mesiacom je júl s priemernou teplotou 25,9 °C.
Naopak najchladnejším mesiacom je február s priemernou teplotou 9,1 °C.
Z hľadiska množstva slnečného žiarenia má Korčula výborné podmienky na pestovanie olív.
Najvyšší počet hodín slnečného svitu je v júli (373,7 alebo približne 12 hodín slnečného žiarenia denne) a naopak najnižší v decembri (125,3 alebo približne 4 hodiny denne).
Z hľadiska ročného úhrnu zrážok je podnebie na ostrove Korčula typicky vlhké.
Najviac zrážok spadne v chladnejšej časti roka, od októbra do marca, keď sa priemerný mesačný úhrn zrážok pohybuje od 80 mm do 150 mm.
Najmenej zrážok býva medzi júnom a augustom: priemerne od 30 mm do 45 mm.
Ľudské faktory Obyvateľstvo ostrova Korčula zohralo hlavnú rolu v krajinotvorbe ostrova.
Pestovatelia olív pracujú v skalnatom, hornatom teréne, ktorý premenili na úrodnú pôdu a prispôsobili ho na pestovanie olivovníkov na terasách spevnených suchými kamennými stenami.
Z dôvodu zložitej dostupnosti terás v kopcoch nie je možné použitie veľkých strojov.
Olivy sa zberajú ručne pomocou mechanických ručných nástrojov.
Už od prehistorických čias ostrov Korčula pravidelne menil majiteľov, a tak život na ostrove a rozvoj trhových plodín ovplyvnilo množstvo historických udalostí.
Mnohé historické pramene potvrdzujú pestovanie olív a výrobu olivového oleja na ostrove Korčula od obdobia kolonizácie starovekými Grékmi, ako aj za vlády Rimanov a Benátčanov.
V písomných zmienkach pochádzajúcich z obdobia benátskej vlády sa uvádza, že „benátska vláda skupovala olej za veľmi nízke ceny, čo obyvateľov ostrova prinútilo k tomu, aby olej začali pašovať.“
Napriek zavedeniu prísnych trestov údaje svedčia o tom, že olej z Korčule sa dostal až do Terstu.
(S. Dokoza, Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st., Zbornik radova Blato, 2003).
Špecifickosť výrobku Špecifickosť oleja „Korčulansko maslinovo ulje“ je dôsledkom výberu autochtónnych olivových kultivarov „Lastovka“ a „Drobnica“, ktoré tvoria 80 % olív na ostrove Korčula.
Pavle Bakarić vo svojej vedeckej práci (Elajografija otoka Korčule, 1995) uvádza, že autochtónne kultivary olív „Lastovka“ a „Drobnica“ sa líšia od iných odrôd pestovaných na ostrove Korčula (napr. „Velika Lastovka“, „Vrtušćica“, „Oblica“), a to z hľadiska morfologických, biologických aj komerčných vlastností.
Takisto uvádza, že čerstvé olivy týchto dvoch kultivarov obsahujú vyšší podiel oleja (od 16,4 % do 24 %) ako čerstvé olivy iných kultivarov.
Špecifickosť „Korčulansko maslinovo ulje“ spočíva v jeho aróme (ktorá pripomína zelené ovocie a olivové listy) a chuti (jednotnej, stredne až výrazne horkej a štipľavej), ktoré sú výsledkom vysokého podielu celkových fenolov zodpovedajúcich za senzorické vlastnosti oleja, teda za jeho horkosť a štipľavosť.
Uvedenú skutočnosť potvrdil aj výskum (M. Žanetić, D. Škevin, E. Vitanović, M. Jukić Špika a S. Perica, Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja, Pomologia croatica vol. 17, 2011), ktorým sa zistilo, že olivový olej pochádzajúci z kultivarov „Lastovka“ a „Drobnica“ obsahuje vyšší podiel celkových fenolov (viac ako 350 mg/kg) ako iné analyzované kultivary („Oblica“ a „Levantinka“), u ktorých dosahoval obsah celkových fenolov 161,15 mg/kg.