LV
C 322/2
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
26.8.2022.
PADOME Padomes secinājumi par civilās aizsardzības pasākumiem saistībā ar klimata pārmaiņām (2022/C 322/02)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā šādus apsvērumus:
I.
IEVADS
1.
ATGĀDINOT, ka ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam noteiktajiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam tiecas samazināt klimatisko katastrofu riskus;
2.
ŅEMOT VĒRĀ Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 196. pantu, kurā ir mudināta dalībvalstu sadarbība katastrofu novēršanā, un LESD 222. pantu, saskaņā ar kuru Savienība un tās dalībvalstis rīkojas solidaritātes garā, ja kāda dalībvalsts ir katastrofas upuris;
3.
ŅEMOT VĒRĀ to, ka Savienība par skaidru prioritāti ir noteikusi zaļo pārkārtošanos un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību saskaņā ar zaļo kursu, klimatneitralitātes mērķi, kas minēts Regulā (ES) 2021/1119, kā arī ar atveseļošanas paketi atbalstīto projektu par zaļāku un noturīgāku Eiropu, kas ir labāk sagatavota pašreizējo un turpmāko problēmu risināšanai, tostarp savā ārējā darbībā;
4.
UZSVEROT, ka Savienības civilās aizsardzības mehānismam, kas izveidots 2001. gadā un nostiprināts jo īpaši 2013., 2019. un 2021. gadā, ir arvien lielāka nozīme Eiropas reaģēšanā uz dabas un cilvēka izraisītām katastrofām, ka nesen grozītajā Savienības civilās aizsardzības mehānismā ir noteikti noturības pret katastrofām mērķi, pamatojoties uz esošo situāciju un nākotni vērstiem scenārijiem, un ka Savienības civilās aizsardzības mehānisms palīdz sasniegt Savienības vispārējos finansēšanas mērķus klimata un bioloģiskās daudzveidības jomā;
5.
ATGĀDINOT Padomes 2009. gada 4. jūnija secinājumus par informētības veicināšanu civilās aizsardzības jomā, 2009. gada 30. novembra secinājumus par Kopienas sistēmu, lai Eiropas Savienībā novērstu katastrofas, un 2011. gada 3. oktobra secinājumus par sociālajā politikā veikto brīvprātīgo darbību nozīmi, kuros uzsvērts, ka brīvprātīgais darbs dod labumu brīvprātīgajiem, kopienām un sabiedrībai kopumā; Eiropas Solidaritātes korpusa izveidi 2018. gadā; pilsoniskās sabiedrības un iedzīvotāju nozīmi drošības un noturības uzlabošanā; un Savienības saistības attiecībā uz 2022. gadu – Eiropas Jaunatnes gadu;
6.
ATGĀDINOT Padomes 2021. gada 3. jūnija secinājumus “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu – jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” un 2021. gada 23. novembra secinājumus par sagatavotības, reaģēšanas spējas un noturības pret turpmākām krīzēm uzlabošanu;
7.
NORĀDOT, ka klimata pārmaiņu ietekme ir acīmredzama un ka ar klimata pārmaiņām saistīti ekstremāli notikumi kļūst arvien biežāki, intensīvāki un noturīgāki, tādējādi palielinot cilvēku, materiālu un dabas zaudējumu risku, un uzsverot, ka dalībvalstīm ir jārīkojas šajā jomā;
8.
ATZĪSTOT zinātniskos novērtējumus par klimata pārmaiņām, to ietekmi un iespējamiem nākotnes riskiem, kā arī pielāgošanās un mitigācijas iespējas, ko sniegusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu starpvaldību padome;