C 322/8
5.
HR
Službeni list Europske unije
26.8.2022.
Povezanost sa zemljopisnim područjem
Posebnosti zemljopisnog područja Otok Korčula većinom ima krševit i brdovit teren na kojem prevladava kamen, a obradivog zemljišta je malo.
Obradivo zemljište očišćeno je od stijena i pretvoreno u terase.
Kamen uklonjen sa zemlje zatim se upotrebljava za izgradnju suhozida oko tih terasa.
Suhozidi zadržavaju plodno tlo na terasama, odnosno sprečavaju da ga kiše ne isperu.
Na tom plodnom tlu oblikovanom u terase ograđene suhozidima sade se maslinici najčešće od autohtonih sorata lastovke i drobnice.
Glavne vrste plodnog tla dijele se u dvije skupine: rigolana tla terasa i rigolana tla polja.
Rigolana tla najčešće se sastoje od kalkokambisola i crvenice.
Otok Korčula ima mediteransku klimu s blagim zimama te suhim i vrućim ljetima.
Zbog velike izloženosti sunčevoj svjetlosti prosječne su temperature visoke.
Srednja godišnja temperatura otoka Korčule kreće se od 15,6 °C do 16,8 ° C.
Najtopliji je mjesec srpanj, s prosječnom temperaturom od 25,9 °C, a najhladnija je veljača, s prosječnom temperaturom od 9,1 °C.
S obzirom na izloženost sunčevoj svjetlosti, otok Korčula iznimno je povoljan za uzgoj maslina.
Najviše je sunčanih sati u srpnju (373,7 ili oko 12 h dnevno), a najmanje u prosincu (125,3 ili oko 4 h dnevno).
Kad je riječ o godišnjoj količini oborina, klima otoka Korčule ima vlažna obilježja.
Najviše oborina padne u hladnijem dijelu godine, od listopada do ožujka, kad su prosječne mjesečne količine oborina od 80 do 150 mm.
Najmanje oborina padne od lipnja do kolovoza, s prosječnim količinama od 30 do 45 mm.
Ljudski faktor U oblikovanju krajolika otoka Korčule glavnu ulogu ima njegovo stanovništvo.
Proizvođači maslina pretvaraju krševit i brdovit teren u terase plodnog tla i ograđuju ga suhozidom radi uzgoja masline.
Te su brdovite terase teško dostupne pa se ne mogu koristiti veći mehanički strojevi, a berba se provodi ručno i ručnim mehaničkim pomagalima.
Otok Korčula od prapovijesti je često mijenjao gospodare pa su mnogobrojna povijesna zbivanja utjecala na život i razvoj gospodarskih kultura na otoku.
Velik broj povijesnih dokaza svjedoči o uzgoju masline i proizvodnji maslinova ulja na Korčuli od vremena antičke grčke kolonizacije te rimske i mletačke vladavine.
Pisani izvori iz vremena mletačke vlasti navode da je „mletačka vlast otkupljivala ulje po vrlo niskoj cijeni, pa su ga stanovnici otoka bili prisiljeni krijumčariti.
Iako su uvedene stroge kazne, podaci pokazuju da je korčulansko ulje stizalo i do Trsta.”
(S. Dokoza: „Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st.”, Zbornik radova, Blato, 2003.).
Posebnosti proizvoda Posebnost „Korčulanskom maslinovu ulju” daju autohtone sorte lastovka i drobnica koje čine 80 % maslina na Korčuli.
U svom znanstvenom radu „Elajografija otoka Korčule” (1995.)
Pavle Bakarić navodi da se autohtone sorte maslina lastovka i drobnica po svojim morfološkim, biološkim i gospodarskim svojstvima razlikuju od ostalih sorata na Korčuli, kao što su velika lastovka, vrtušćica i oblica.
Isto tako navodi da te dvije sorte imaju viši udio ulja u svježem plodu masline (od 16.40 % do 24 %) nego ostale sorte.
Posebnost „Korčulanskog maslinova ulja” njegov je miris po zelenom plodu i lišću masline te okus ujednačene, srednje do intenzivne gorčine i pikantnosti.
Na to utječe visok udio ukupnih fenola, koji proizvodu daju njegova senzorska svojstva, tj. gorčinu i pikantnost.
To je dokazano u istraživanju (M. Žanetić, D. Škevin, E.Vitanović, M. Jukić Špika i S. Perica, „Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja”, Pomologia croatica vol. 17, 2011.) kojim je utvrđeno da maslinovo ulje dobiveno od sorata lastovke i drobnice ima veći udio ukupnih