C 322/8
5.
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
26.8.2022
Yhteys maantieteelliseen alkuperään
Maantieteellisen alueen erityisyys Korčulan saaren maasto on pääosin rikkonaista, kallioista ja kivikkoista, ja viljelykelpoista maata on vähän.
Viljelykelpoiset maat on pengerretty, ja niiltä raivatuista kivistä on rakennettu kivimuureja kannattelemaan pengerviljelmiä.
Kivimuurit estävät hedelmällisen maan valumisen pois pengerretyiltä alueilta sateiden mukana.
Näille kivimuurien reunustamille pengerretyille alueille perustetuissa oliivitarhoissa viljellään pääasiassa kotoperäisiä lastovka- ja drobnica-lajikkeita.
Hedelmällisen maan pääasialliset tyypit jakautuvat kahteen ryhmään: penkereiden rigosol ja tasangon rigosol.
Rigosol muodostuu tavallisimmin kalkkikivipitoisesta ruskomaasta ja terra rossa -maannoksesta.
Korčulan saaren ilmasto on välimerellinen.
Talvet ovat leutoja ja kesät kuivia ja kuumia.
Runsaan auringonpaisteen ansiosta keskilämpötilat ovat korkeita.
Vuoden keskilämpötila on 15,6–16,8 °C.
Kuumin kuukausi on heinäkuu (keskilämpötila 25,9 °C) ja kylmin helmikuu (keskilämpötila 9,1 °C).
Aurinkoisuudesta johtuen Korčula soveltuu erityisen hyvin oliivinviljelyyn.
Aurinkoisten tuntien määrä on korkein heinäkuussa (373,7 eli noin 12 tuntia päivässä) ja alhaisin joulukuussa (125,3 eli noin 4 tuntia päivässä).
Vuotuisen sademäärän suhteen Korčulan ilmasto on tyypillisen kostea.
Sademäärä on runsain vuoden kylmimpänä aikana lokakuusta maaliskuuhun (keskim.
80–150 mm kuukaudessa) ja alhaisin kesä–elokuussa (keskim.
30–45 mm kuukaudessa).
Inhimilliset tekijät Tärkein Korčulan saaren maiseman muotoutumiseen vaikuttanut tekijä on sen väestö.
Oliivinviljelijät ovat käsin muovanneet saaren rikkonaista kallioista maastoa muuttaen sen oliivipuiden viljelyyn soveltuviksi kivimuurien reunustamiksi viljaviksi penkereiksi.
Rinteiden vaikeapääsyiset penkereet estävät raskaan kaluston käytön, ja sadonkorjuu tapahtuu käsin käsikäyttöisillä työvälineillä.
Korčulan saari on esihistoriallisista ajoista lähtien vaihtanut toistuvasti omistajaa, ja monet historialliset tapahtumat ovat vaikuttaneet saaren elämään ja viljelykulttuurin kehitykseen.
Monien historiallisten tietojen mukaan saarella viljeltiin oliivipuita ja valmistettiin oliiviöljyä jo antiikin kreikkalaisasutuksen ajoista lähtien ja sittemmin Rooman ja Venetsian valtakaudella.
Korčulan saaren jouduttua Venetsian vallan alle kyseiseltä ajalta peräisin olevat kirjalliset lähteet kertovat Venetsian hallituksen ostaneen oliiviöljyä niin halvalla, että saaren asukkaiden oli ryhdyttävä salakuljettamaan sitä.
Ankarista rangaistuksista huolimatta tilastotiedot osoittavat, että Korčulan oliiviöljyä vietiin jopa Triesteen asti (S. Dokoza, Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st., Zbornik radova, Blato, 2003).
Tuotteen erityisyys ”Korčulansko maslinovo ulje” -oliiviöljyn erityisyys johtuu kotoperäisten lastovka- ja drobnica-lajikkeista, joiden osuus Korčulan saarella tuotetuista oliiveista on 80 prosenttia.
Pavle Bakarić vahvistaa tieteellisessä tutkimuksessaan (”Elajografija otoka Korčule”, 1995), että kotoperäiset lastovkaja drobnica-lajikkeet eroavat saaren muista lajikkeista (velika lastovka, vrtušćica, oblica) morfologisten, biologisten ja kaupallisten ominaisuuksiensa osalta.
Hän osoittaa myös, että näiden kahden lajikkeen tuoreiden hedelmien öljypitoisuus on korkeampi (16,40–24 %) kuin muilla lajikkeilla.
”Korčulansko maslinovo ulje” -oliiviöljyn erityisyys korostuu sen vihreiden oliivien ja oliivipuun lehtien tuoksussa ja keskivoimakkaan tai voimakkaan karvaassa ja pistävässä maussa, joka johtuu öljyn korkeasta kokonaisfenolipitoi­ suudesta, joka puolestaan vaikuttaa öljyn aistinvaraisiin ominaisuuksiin (karvaus, pistävyys).
Tämä on näytetty toteen tutkimuksessa (M. Žanetić, D. Škevin, E.Vitanović, M. Jukić Špika & S. Perica, ”Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja, Pomologia croatica” vol. 17, 2011), jossa todetaan, että lastovka- ja drobnica-lajikkeista saadun oliiviöljyn kokonaisfenolipitoisuus on korkeampi (yli 350 mg/kg) kuin muista lajikkeista