C 322/8
5.
CS
Úřední věstník Evropské unie
26.8.2022
Souvislost se zeměpisnou oblastí
Specifičnost zeměpisné oblasti Ostrov Korčula se vyznačuje skalnatým, hornatým terénem, který je pokrytý hlavně horninami a nabízí pouze málo úrodné půdy.
Úrodná půda byla vyčištěna od kamenů a upravena do terasovitého uspořádání.
Odstraněné kameny z půd se používají k výstavbě suchých zdí, jimiž jsou ohrazeny terasy.
Suché zdi zadržují úrodnou půdu na terasách, tedy zabraňují jejímu odplavení deštěm.
Na těchto úrodných terasových půdách ohrazených suchými zdmi jsou vysazeny olivové háje, v nichž převažují původní odrůdy „Lastovka“ a „Drobnica“.
Hlavní typy úrodných půd lze rozdělit do dvou skupin: terasové regozemě a polní regozemě.
Regozemě se nejčastěji skládají z vápenatých kambizemí a z červenic (terra rossa).
Na ostrově Korčula panuje středomořské klima s mírnými zimami a suchými, horkými léty.
Vysoké průměrné teploty jsou důsledkem vysokého množství slunečního svitu.
Průměrné roční teploty na ostrově Korčula se pohybují mezi 15,6 °C a 16,8 °C.
Nejteplejším měsícem je červenec s průměrnou teplotou 25,9 °C a nejchladnějším měsícem je únor s průměrnou teplotou 9,1 °C.
Z hlediska množství slunečního svitu má ostrov Korčula pro pěstování oliv výborné podmínky.
Největší počet hodin slunečního svitu připadá na červenec (373,7, tj. cca 12 h denně) a nejméně na prosinec (125,3, tj. cca 4 h denně).
Z hlediska ročního úhrnu srážek je podnebí na ostrově Korčula typicky vlhké.
Nejvíce srážek spadne v chladnější části roku, od října do března, kdy se průměrný měsíční úhrn srážek pohybuje od 80 do 150 mm.
Nejméně srážek bývá v období od června do srpna: průměrně od 30 do 45 mm.
Lidské faktory Obyvatelstvo ostrova Korčula sehrálo hlavní úlohu při formování krajiny ostrova.
Pěstitelé oliv pracují ve skalnatém, hornatém terénu, který svýma rukama přeměnili na úrodnou půdu a uzpůsobili ho k pěstování olivovníků na terasách zpevněných suchými zdmi.
Z důvodu složité dostupnosti teras v kopcích není možné používání větších strojů, takže sklizeň probíhá ručně pomocí mechanických ručních nástrojů.
Ostrov Korčula již od prehistorických dob pravidelně měnil majitele, a tak život na ostrově a rozvoj tržních zemědělských plodin ovlivnilo velké množství historických událostí.
Mnohé historické prameny potvrzují pěstování oliv a výrobu olivového oleje na ostrově již v dobách řecké kolonizace, jakož i za vlády Římanů a Benátčanů.
V písemných zmínkách pocházejících z období nadvlády Benátčanů nad ostrovem Korčula se uvádí, že „benátská vláda skupovala olej za velmi nízké ceny, což obyvatele ostrova přinutilo k tomu, aby olej začali pašovat.
Přestože byly zavedeny přísné tresty, podle údajů se olej z Korčuly dostal až do Terstu.“ (S. Dokoza, Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st., Zbornik radova, Blato, 2003).
Specifičnost produktu Specifičnost produktu „Korčulansko maslinovo ulje“ spočívá ve výběru původních odrůd „Lastovka“ a „Drobnica“, jež tvoří 80 % oliv na ostrově Korčula.
Pavle Bakarić ve své vědecké práci (Elajografija otoka Korčule, 1995) uvádí, že původní odrůdy oliv „Lastovka“ a „Drobnica“ se od ostatních odrůd na ostrově Korčula („Velika Lastovka“, „Vrtušćica“, „Oblica“) liší z hlediska morfologických, biologických a komerčních vlastností.
Rovněž uvádí, že čerstvé olivy těchto dvou odrůd obsahují oproti čerstvým olivám jiných odrůd vysoký podíl oleje (od 16,4 % do 24 %).
Specifičnost produktu „Korčulansko maslinovo ulje“ spočívá v jeho vůni (která připomíná zelené ovoce a listy olivovníku) a chuti (jednotné středně až intenzivně hořké a štiplavé), jež jsou důsledkem vysokého podílu celkových fenolů zodpovědných za senzorické vlastnosti oleje, tj. za jeho hořkost a pikantnost.
Tuto skutečnost potvrdil výzkum (M. Žanetić, D. Škevin, E. Vitanović, M. Jukić Špika a S. Perica, Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja, Pomologia croatica vol. 17, 2011), kterým se zjistilo, že olivový olej pocházející z odrůd „Lastovka“ a „Drobnica“ obsahuje vyšší podíl celkových fenolů (více než 350 mg/kg) než olej z jiných analyzovaných odrůd („Oblica“ a „Levantinka“), u nichž dosahoval podíl celkových fenolů 161,15 mg/kg.