HU
C 311/16
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.8.16.
Jogalapok és fontosabb érvek Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.
1.
Első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottságnak a felperessel 2022.
április 1-jei levél útján közölt határozatát meg kell semmisíteni.
2021. december 15-i levelében a felperes kérelmet terjesztett elő a Bizottsághoz.
A felperes kérelmére válaszul a Bizottság a fent említett levélben a felperes kérelmét elfogadhatatlannak nyilvánította.
A felperes azt állítja, hogy a Bizottság vonatkozó határozata alapvetően hibás, sérti az uniós és a nemzetközi környezeti jogot és a Szerződéseket.
A felperes azt állítja, hogy a Bizottság nem tett eleget a Szerződésekből és a nemzetközi jogból eredő tevőleges kötelezettségeinek, ideértve a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezmény (Aarhusi Egyezmény) 3., 6. és 7. cikkét.
A felperes azt állítja továbbá, hogy a Bizottság megtámadott határozata sérti a másodlagos uniós jogot, ideértve az 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 9.
és 10. cikkét.
A felperes továbbá felrója, hogy a Bizottság határozata sérti a felperest az Aarhusi Egyezmény és a módosított 1367/2006 rendelet értelmében megillető igazságszolgáltatáshoz való jogot.
2.
Második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság nem az EUMSZ 265.
cikk szerint járt el a Bizottság által értékelt, elfogadott és közzétett nemzeti energia- és klímatervek, köztük különösen a svéd nemzeti energia- és klímaterv tekintetében.
Ennek elmulasztásával a Bizottság megsértette a Szerződésekből és a nemzetközi jogból, ideértve az Aarhusi Egyezmény 3., 6.
és 7. cikkét, eredő kötelezettségeit.
A felperes továbbá azt állítja, hogy a Bizottság mulasztásával megsértette a másodlagos unió jogot, többek között a módosított 1367/2006/EK rendelet 9.
és 10. cikkét.
3.
Harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság azzal, hogy nem biztosította, hogy a svéd nemzeti energia- és klímaterv teljes mértékben összhangban legyen az Aarhusi Egyezménnyel, az említett nemzeti energia- és klímatervet mindenkor az uniós és nemzetközi jog nyilvánvaló megsértésével értékelte, fogadta el és tetté közzé, következésképpen az jogellenes.
4.
Negyedik, arra alapított jogalap, hogy az (EU) 2018/1999 rendelet nem juttatja érvényre az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseit, köztük annak 7. cikkét, ekként nem felel meg az uniós és nemzetközi környezeti jognak.
Továbbá vagy másodlagosan a felperes azt állítja, hogy az (EU) 2018/1999 rendelet sérti a Szerződéseket.
Következésképpen a felperes azt állítja, hogy az (EU) 2018/1999 rendeletet jogellenesnek kell nyilvánítani.
(1)
(2)
Az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018.
L 328, 1. o.).
A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006.
szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006.
L 264., 13. o.).
2022. június 17-én benyújtott kereset – Ryanair kontra Bizottság (T-366/22. sz. ügy) (2022/C 311/19) Az eljárás nyelve: angol Felek Felperes: Ryanair DAC (Swords, Írország) (képviselők: E. Vahida, S. Rating és I.-G. Metaxas Maranghidis ügyvédek)
Alperes: Európai Bizottság