C 309/10
4.
ET
Euroopa Liidu Teataja
16.8.2022
Geograafilise piirkonna täpne määratlus Kaitstud geograafilise tähisega „Plátano de Canarias“ hõlmatud banaanide geograafiline tootmispiirkond on Kanaari saared ja see piirkond koosneb kõigist põllumajandusmaadest, mis asuvad vähem kui 500 meetri kõrgusel üle merepinna.
5.
Seos geograafilise piirkonnaga
a)
Geograafilise piirkonna eripära Kanaari saared asuvad Aafrika looderanniku lähistel laiuskraadidel 27° 37' – 29° 25' põhjalaiust.
Oma asukoha tõttu ning passaattuulte ja Kanaaride külma hoovuse mõjul on saartel maheda temperatuuri ja väheste sademetega niiske subtroopiline kliima.
Keskmine temperatuur Kanaaridel on kogu aasta vältel küllalt ühtlane.
Rannikul on keskmine temperatuur ligikaudu 20 °C, kuid kõrgemates piirkondades on see tunduvalt madalam ja ööpäevane temperatuurikõikumine suurem.
Maheda temperatuuri ja saartel puhuvate niiskete tuulte mõjul arenevad taimed aeglaselt ja viljade küpsemisaeg on pikk ning see mõjutab märkimisväärselt banaanide „Plátano de Canarias“ iseloomulike omaduste kujunemist.
b)
Toote eripära: Kaitstud geograafilise tähisega „Plátano de Canarias“ hõlmatud banaanid on piklikud ja selgelt kõverad, vähemalt 14 cm pikkused ja vähemalt 27 mm paksused, väga magusa maitsega ning pruunitäpilise koorega.
Need täpid on banaanide „Plátano de Canarias“ peamine tunnusmärk ja omadus, mille järgi tarbijad toote ära tunnevad.
Täpsemalt tekivad täpid banaanikoorele teatavate ensüümide, eelkõige polüfenooloksüdaasi ja peroksüdaasi tegevuse tulemusel.
Kaitstud geograafilise tähise „Plátano de Canarias“ tunnustamistaotlusele lisatud toetavas uuringus on esitatud andmed vastavate näitajate kohta banaanide „Plátano de Canarias“ puhul võrdluses mujalt pärit banaanidega.
Sellest uuringust nähtub, et peroksüdaasi ja polüfenooloksüdaasi aktiivsuse näitajad on kõnealuste banaanide puhul palju suuremad kui mujalt pärit banaanidel; seetõttu on banaanidel „Plátano de Canarias“ mujalt pärit banaanidega võrreldes palju rohkem täppe, nii et need on muutunud toote tunnusmärgiks.
Samas uuringus on analüüsitud toote eripära toiteväärtuse aspektist ning banaanides „Plátano de Canarias“ ja mujalt pärit banaanides leiduvate toitainete üldanalüüsi põhjal on täheldatud suuri erinevusi: banaanides „Plátano de Canarias“ on võrreldes mujalt pärit banaanidega vähem tärklist ja rohkem lahustuvaid suhkruid, mistõttu need on magusamad; samuti sisaldavad need rohkem kaaliumi ja fosforit ning vähem naatriumi ja kaltsiumi kui mujalt pärit banaanid.
Need olulised erinevused kinnitavad tõsiasja, et toode „Plátano de Canarias“ erineb mujal maailmas toodetavatest banaanidest (Forster et al. 2002).
c)
Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi vahel, nimetuse „Plátano de Canarias“ maine ja tuntus: Kaitstud geograafilise tähise „Plátano de Canarias“ tunnustamistaotlus põhineb nimetuse kvaliteedil ning mainel ja tuntusel.
Banaanide „Plátano de Canarias“ iseloomulik viljelemisviis on välja kujunenud ajalooliste, loodus- ja inimtegurite koosmõjul.
Kanaari saared asuvad Aafrika looderanniku lähistel laiuskraadidel 27° 37' – 29° 25' põhjalaiust.
Tulenevalt asukohast on saartel maheda temperatuuri ja väheste sademetega niiske subtroopiline kliima.
Kanaari saarte kliima erijooned on tingitud saarte asukohast Atlandi ookeanis subtroopilises kliimavööndis ja Aafrika mandrist läänes.
Kliimat saarte piirkonnas mõjutavad ühiselt kaks eri ulatusega tegurit: ühelt poolt subtroopilistele laiuskraadidele omane atmosfääri dünaamika ning teiselt poolt asjaolu, et suurem osa saartest on järsu pinnamoega, nende läheduses on külm ookeanihoovus ja nad asuvad mandri lähedal.