C 301/18
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
5.8.2022.
20. norāda, ka viena no iespējām atbalstīt Jauno Eiropas “Bauhaus” dalībvalstīs un vietējās pašvaldībās, ir arī Atveseļošanas un noturības mehānisms;
21. norāda, ka Jaunais Eiropas “Bauhaus” būtu jāsaskaņo ar 2021.–2027. gada DFS un ES pilsētiniciatīvu un jānodrošina, ka ir pieejams pienācīgs finansējums, lai segtu darbības izmaksas vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas sniedz ieguldījumu Jaunajā Eiropas “Bauhaus”; aicina izveidot vērienīgus ceļvežus Jaunā Eiropas “Bauhaus” īstenošanai saistībā ar IAM;
22.
Jaunā Eiropas “Bauhaus” stratēģiju, projektu un darbību izstrādē un īstenošanā lūdz ņemt vērā ģeogrāfisko līdzsvaru, kā arī ES klimata, ekonomisko, sociālo un kultūras daudzveidību un tādus aspektus kā finansēšanas iespējas un līdzekļu piešķiršana; teritoriālajai kohēzijai būtu arī turpmāk jābūt vienam no pamatmērķiem;
Rādītāji 23. uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām savas kompetences ietvaros būtu jāuzrauga, cik lielā mērā valstu valdības izmanto Jauno Eiropas “Bauhaus” dažādās programmās, instrumentos un procedūrās un vēlas, lai Eiropas Komisija nāktu klajā ar skaidriem šādas uzraudzības rādītājiem;
24. pauž bažas par to, ka pašreizējā ES finansēšanas ciklā (2021.–2027. gads) nav rādītāju, un tā ir neizmantota iespēja mērīt panākumus;
25. uzskata, ka Jaunā Eiropas “Bauhaus” pamatprincipi būtu jāizstrādā partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ka Jaunā Eiropas “Bauhaus” pamatprincipi būtu jāiekļauj kā kvalitātes kritēriji tajās ES finansējuma programmās, kas tieši vai netieši ietekmē būvēto vidi, pilsētu un lauku attīstību, kultūras mantojumu un kultūras ainavu;
26. ierosina izveidot Jaunā Eiropas “Bauhaus” reģionālo rezultātu pārskatu, lai izveidotu spēcīgu reģionālo uzraudzības politiku, kas nodrošinātu, ka Jaunais Eiropas “Bauhaus” tiek īstenots visos līmeņos un ka reģionālās investīcijas atbilst Jaunā Eiropas “Bauhaus” principiem;
27. norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par daudzām vietējām publiskajām ēkām un pilsētu publiskajām telpām un tām ir svarīga regulatīva un finansiāla loma šādu ēku un pilsētu teritoriju renovēšanā.
Tāpēc vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jākoncentrējas uz regulatīvo nepilnību apzināšanu, kā arī jāveicina regulējuma vienkāršošana un jaunu regulatīvo pieeju izstrāde;
28. uzsver, ka RK ir piedalījusies klimata, enerģētikas un vides stratēģiju izstrādē un atbalstīšanā vietējā un reģionālā līmenī.
Lai popularizētu Jaunā Eiropas “Bauhaus” principus un uzraudzītu panākumus, varētu izmantot darba grupu “Zaļais kurss vietējā līmenī”;
29. uzsver, ka būtiski svarīgs ir vietējo un reģionālo pašvaldību dialogs par atvērtām inovatīvām koncepcijām un procesiem, starpnozaru pieejām un kompetencēm.
Tam būtu jāiekļauj Jaunais Eiropas “Bauhaus” RK zināšanu apmaiņas platformā, programmā “Zinātne tiekas ar reģioniem” un sadarbības projektos, ko finansē citas ES programmas;
30. uzsver, ka Jaunajam Eiropas “Bauhaus” jāveicina dzimumu līdztiesība.
Dzimumu līdztiesībai jābūt transversālam kritērijam, un tas ir spēcīgs un nepieciešams faktors kohēzijas politikas ilgtspējīgā un līdzsvarotā attīstībā;
Jaunā Eiropas “Bauhaus” festivāls, balvas un laboratorijas koncepcija 31. atzinīgi vērtē pirmo Jaunā Eiropas “Bauhaus” balvu un ierosina apzināt sinerģiju ar pašreizējām balvām mājokļu, kultūras mantojuma, mūsdienu arhitektūras un ainavu jomā.
RK aicina arī dalīties paraugpraksē saistībā ar Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018);
32. atzīst, ka Eiropas izcilības zīmoga izveide ir pirmais solis ceļā uz Jaunā Eiropas “Bauhaus” zīmola koncepciju, taču pauž bažas par to, ka cilvēki varētu gaidīt finansējuma plūsmu Jaunā Eiropas “Bauhaus” zīmolam.
Īpaša zīmola izmantošanu varētu apsvērt kā konkrētu RK ieguldījumu Jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīvas izstrādē, ko RK atbalstīja 2021. gadā;