C 301/18
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 8 5
20. atkreipia dėmesį į tai, kad galimybę remti NEB įgyvendinimą valstybėse narėse ir savivaldybėse taip pat suteikia Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė;
21. atkreipia dėmesį į tai, kad NEB turėtų būti suderintas su 2021–2027 m. DFP ir Europos miestų iniciatyva ir numatytas pakankamas finansavimas, skirtas padengti prie NEB prisidedančių vietos ir regionų valdžios institucijų veiklos išlaidas; ragina parengti plataus užmojo NEB įgyvendinimo planus, kurie būtų vykdomi atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus;
22. prašo, rengiant ir įgyvendinant NEB strategijas, projektus ir veiksmus, atsižvelgti į geografinę pusiausvyrą, į klimato, ekonominę, socialinę ir kultūrinę ES įvairovę, taip pat į finansavimo galimybes ir lėšų paskirstymą, o teritorinė sanglauda turėtų išlikti vienu iš pagrindinių tikslų;
Rodikliai 23. pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, neviršydamos savo kompetencijos, turėtų stebėti, kokiu mastu valstybių narių Vyriausybės naudojasi NEB įvairiose programose, priemonėse ir procedūrose, ir tikisi, kad Europos Komisija pateiks aiškius tokios stebėsenos rodiklius;
24. yra susirūpinęs dėl to, kad dabartiniame ES finansavimo cikle (2021–2027 m.) nėra numatyta jokių rodiklių, ir laiko tai praleista galimybe įvertinti sėkmę;
25. mano, kad pagrindiniai NEB principai turėtų būti formuluojami bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir įtraukti į ES finansavimo programas, darančias tiesioginį ar netiesioginį poveikį apstatytai aplinkai, miesto ir kaimo plėtrai, kultūros paveldui ir kultūriniam kraštovaizdžiui, kaip kokybės kriterijai;
26. siūlo sukurti NEB regioninę rezultatų suvestinę siekiant parengti tvirtą regioninę stebėsenos politiką, užtikrinančią, kad NEB būtų įgyvendinamas visais lygmenimis ir kad regioninės investicijos atitiktų NEB principus;
27. pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už didelį vietos viešųjų pastatų ir miesto viešųjų erdvių fondą ir atlieka svarbų reguliavimo ir finansavimo vaidmenį renovuojant šiuos pastatus ir miestų erdves.
Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų sutelkti dėmesį į reglamentavimo kliūčių nustatymą ir prisidėti prie reglamentavimo supaprastinimo ir naujų reglamentavimo metodų kūrimo;
28. pabrėžia, kad RK aktyviai dalyvauja rengiant klimato, energetikos ir aplinkos strategijas ir jas remiant vietos ir regionų lygmenimis.
Darbo grupė „Žaliasis kursas vietos lygmeniu“ galėtų padėti propaguoti NEB principus ir stebėti jo sėkmę;
29. pabrėžia, kad labai svarbus yra vietos ir regionų valdžios institucijų dialogas dėl atvirų novatoriškų koncepcijų ir procesų, tarpdalykinių požiūrių ir kompetencijų.
Todėl į NEB taip pat turėtų būti atsižvelgiama RK keitimosi žiniomis platformoje, programoje „Mokslas ir regionai“ ir pagal kitas ES programas finansuojamuose bendradarbiavimo projektuose;
30. pabrėžia, kad NEB turėtų skatinti lyčių lygybę.
Lyčių lygybė turėtų būti horizontalusis kriterijus ir kartu tai yra galingas bei būtinas veiksnys tvariai ir subalansuotai plėtoti sanglaudos politiką;
NEB festivalio, apdovanojimų ir laboratorijų koncepcija 31. palankiai vertina pirmąjį NEB apdovanojimą ir siūlo nustatyti sinergiją su esamais apdovanojimais, teikiamais už būstą, kultūros paveldą, šiuolaikinę architektūrą ir kraštovaizdžius; taip pat ragina dalytis gerąja Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) patirtimi;
32. pripažįsta, kad Europos pažangumo ženklo sukūrimas yra pirmas žingsnis kuriant NEB ženklo koncepciją, tačiau yra susirūpinęs dėl to, kad žmonės gali tikėtis, kad pagal NEB ženklą bus numatyta teikti finansavimą.
Specialaus ženklo naudojimas galėtų būti laikomas konkrečiu RK indėliu plėtojant NEB iniciatyvą, kaip 2021 m. ragino RK;