5.8.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 298/33
2.
PIELIKUMS
Vides un veselības apdraudējumu un ekspozīcijas ceļu piemēri Šajā pielikumā ir sniegti piemēri ar bieži sastopamiem apdraudējumiem un bīstamiem notikumiem, ekspozīcijas ceļiem un recipientiem, kas var būt lauksaimnieciskajā apūdeņošanā izmantotajā ūdens atkalizmantošanas sistēmā.
Tajā ir arī kontrolsaraksts, lai izvērtētu regulā uzskaitīto direktīvu un regulu piemērojamību konkrētai ūdens atkalizmantošanas sistēmai.
Minētie elementi ir atlasīti no relevantajām ES direktīvām un regulām, kā arī publicētajiem standartiem un vadlīnijām (proti, ISO 20426 (2018) (1), ISO 16075-1 (2020) (2), PVO vadlīnijām (2006) (3), PVO Sanitārijas drošības plānošanas rokasgrāmatas (2016) (4), Austrālijas vadlīnijām (2006) (5).
Mērķis ir piedāvāt piemērus, lai palīdzētu noteikt elementus, kas vajadzīgi riska novērtējuma izstrādei.
Šeit norādītie elementi ir tikai piemēri — to pareiza noteikšana un novērtēšana jābalsta uz konkrētu ūdens atkalizmantošanas sistēmu.
Regulas II pielikuma 5. punktā uzskaitītās direktīvas un regulas
2.1. tabula
II pielikuma 5. punktā uzskaitītās direktīvas un regulas un to piemērošanas izvērtējums ūdens atkalizmantošanas sistēmā
Direktīva/regula
Prasības atbilstoši II pielikuma 5. punktam
Piemērojamība
NITRĀTU DIREKTĪVA 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti
Samazināt un novērst ūdens piesārņojumu ar nitrātiem.
Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus un pazemes ūdeņus, ko regulē ar šo direktīvu (piem., kas atzīti par nitrātjutīgu zonu) un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni atkalizmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ).
DZERAMĀ ŪDENS DIREKTĪVA (ES) 2020/2184 par dzeramā ūdens kvalitāti
Izpildīt prasības dzeramā ūdens aizsardzības zonām, proti, aizsardzības zonām dzeramā ūdens iegūšanai (DzŪAZ).
Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus un pazemes ūdeņus, kas klasificēti kā DzŪAZ un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni izmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ).
ŪDENS PAMATDIREKTĪVA 2000/60/ EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā
Sasniegt vides aizsardzības mērķus attiecībā uz virszemes ūdeņiem un pazemes ūdeņiem un attiecībā uz vides kvalitātes standartiem virszemes ūdeņu piesārņotajiem valsts mērogā (īpašām piesārņojošām vielām upju baseinos)
Ja riska novērtējumā identificē potenciālo risku virszemes ūdeņiem un pazemes ūdeņiem (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ), kam noteikts ķīmiskais stāvoklis (labs virszemes ūdeņu ķīmiskais stāvoklis un labs pazemes ūdeņu ķīmiskais stāvoklis).
GRUNTSŪDEŅU DIREKTĪTVA 2006/ 118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos
Novērst pazemes ūdeņu piesārņošanu.
Ja riska novērtējumā identificē pazemes ūdeņu resursus, ko regulē minētā direktīva un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni izmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā.
(1) ISO 20426:2018.
Vadlīnijas veselības riska novērtēšanai un pārvaldībai attiecībā uz nedzeramā ūdens atkalizmantošanu.
(2) ISO 16075-1, 2020.
Vadlīnijas attīrītu notekūdeņu izmantošanai apūdeņošanas projektos. 1. daļa.
Apūdeņošanai paredzēta atkalizmantošanas projekta pamats.
(3) PVO, 2006.
WHO guidelines on the safe use of wastewater, excreta and greywater – Vol II: Wastewater in agriculture [PVO vadlīnijas notekūdeņu, ekskrētu un saimniecības notekūdeņu drošai izmantošanai.
II sēj.
Notekūdeņi lauksaimniecībā].
(4) PVO, 2016.
Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta [Sanitārijas drošības plānošana.
Rokasgrāmata notekūdeņu, saimniecības notekūdeņu un ekskrētu drošai izmantošanai un likvidēšanai].
(5) NRMMC–EPHC–AHMC, 2006.
Austrālijas ūdens reciklēšanas vadlīnijas.
Veselības un vides risku pārvaldība (1. posms).
Valsts ūdens kvalitātes pārvaldības stratēģija.