2022 8 5
1.
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 298/3
Įvadas ES vandens ištekliams daromas vis didesnis spaudimas.
Tai lemia vandens stygių, kai vandens išteklių nepakanka poreikiams patenkinti, ir prastesnę vandens kokybę.
Be to, dėl klimato kaitos, nenuspėjamų oro sąlygų ir sausrų smarkiai didėja įtampa dėl gėlo vandens prieinamumo.
Plačiai pripažįstama, kad pakartotinis regeneruoto vandens naudojimas padeda veiksmingiau valdyti vandens išteklius ir pritaikyti mūsų sistemas prie klimato kaitos, laikantis pagal Europos žaliąjį kursą nustatytos ES strategijos (1).
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/741 dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų (toliau – Pakartotinio vandens naudojimo reglamentas) (2) siekiama sudaryti palankesnes sąlygas ir skatinti pakartotinai naudoti vandenį drėkinimui žemės ūkyje – sektoriuje, kuris gali būti ypač pažeidžiamas dėl vandens išteklių trūkumo ar nepastovumo, ir taip užtikrinti, kad ES maisto sistema taptų tvaresnė ir atsparesnė (3), ir kartu saugoti visuomenės sveikatą ir aplinką.
Nuo 2023 m. birželio 26 d. taikomame Pakartotinio vandens naudojimo reglamente nustatyti vienodi minimalieji vandens kokybės reikalavimai, kad išvalytas miesto nuotekas būtų galima saugiai pakartotinai naudoti drėkinimui žemės ūkyje.
Suderintais minimaliaisiais reikalavimais taip pat bus užtikrintas tinkamas bendrosios žemės ūkio produktų rinkos veikimas, taip pat dėl to turėtų padidėti vartotojų pasitikėjimas.
Pagal šį Reglamentą miesto nuotekos, išvalytos laikantis Direktyvos 91/271/EEB dėl miesto nuotekų valymo (toliau – Miesto nuotekų valymo direktyva) reikalavimų (4), turi būti papildomai valomos, kad atitiktų naujus minimaliuosius kokybės parametrus ir būtų tinkamos naudoti žemės ūkyje.
Reglamente nustatyti ne tik vienodi minimalieji vandens kokybės reikalavimai, bet ir vienodi minimalieji stebėsenos reikalavimai, rizikos valdymo taisyklės, kad būtų vertinama ir mažinama galima papildoma rizika sveikatai ir aplinkai, su leidimų išdavimu susijusios pareigos ir skaidrumo taisyklės, pagal kurias pagrindinė informacija apie visus pakartotinio vandens naudojimo projektus turi būti skelbiama viešai.
Pakartotinio vandens naudojimo reglamento 11 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, parengtų Reglamento taikymo gaires.
Gairės pateikiamos šiame pranešime.
Pranešimas parengtas glaudžiai bendradarbiaujant su Pakartotinio vandens naudojimo darbo grupe (5), kuri buvo įsteigta prie Vandens politikos strateginio koordinavimo grupės (6) ir kurią sudaro valstybių narių valdžios institucijos ir suinteresuotųjų subjektų organizacijos.
Pakartotinio vandens naudojimo darbo grupė išsamiai aptarė dokumentą dviejuose posėdžiuose 2021 m. spalio 21–22 d. ir 2022 m. vasario 18 d. ir pateikė pastabų raštu.
Šių gairių 2 skyriuje aptariamos Reglamente nustatytos bendrosios ir administracinės pareigos, įskaitant jo taikymo sritį.
3 skyriuje aptariami labiau techniniai aspektai.
2.
Bendrosios ir administracinės pareigos Šiame skyriuje aptariami šie aspektai: Reglamento taikymo sritis, visų pirma 2 straipsnio 2 dalies taikymas; kompetentinga (-os) institucija (-os); ryšių palaikymo institucijos ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas; įvairių subjektų atsakomybė; leidimai; atitikties patikros; sankcijos; sąmoningumo didinimas ir dalijimasis informacija.
(1) Pakartotinis vandens naudojimas nurodomas tiek Žiedinės ekonomikos veiksmų plane (COM(2020) 98 final), tiek naujojoje ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje (COM(2021) 82 final), nes plačiau pakartotinai naudodama išvalytas nuotekas ES galėtų tinkamiau reaguoti į didėjantį poveikį vandens ištekliams.
Pakartotinis vandens naudojimas gali būti naudingas ne tik drėkinimui, bet ir pramonės sektoriuje – tai padėtų siekti tikslų, nustatytų Komisijos pasiūlyme dėl persvarstytos Pramoninių išmetamų teršalų direktyvos (COM(2022) 156 final/2).
(2) OL L 177, 2020 6 5, p. 32.
(3) Pakartotinis vandens naudojimas galėtų padėti siekti strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020) 381 final) nustatyto tikslo sumažinti ES maisto sistemos aplinkosauginį pėdsaką ir poveikį klimatui.
(4) OL L 135, 1991 5 30, p. 40.
Miesto nuotekų valymo direktyvoje reikalaujama, kad išvalytos nuotekos būtų pakartotinai naudojamos, kai tikslinga.
Ši direktyva dabar peržiūrima, tačiau numatoma, kad pagal planuojamą būsimą teisės aktų sistemą sąsaja su pakartotinio vandens naudojimo praktika bus sustiprinta.
Taigi bet kokia nuoroda į šią direktyvą šiame pranešime ateityje bus laikoma nuoroda į planuojamus peržiūrėtus teisės aktus dėl miesto nuotekų valymo.
(5) Anksčiau vadinta Ad hoc darbo grupe dėl pakartotinio vandens naudojimo, 2022 m. įsteigta kaip nuolatinė darbo grupė.
(6) Daugiau informacijos apie šią grupę https://circabc.europa.eu/ui/group/9ab5926d-bed4-4322-9aa7-9964bbe8312d/library/ 3644e20b-f5c5-46de-9d2f-3d9efb965fac?p=1&n=10&sort=modified_DESC.