C 280/6
ET
Euroopa Liidu Teataja
21.7.2022
tegevusest tekkivad likviidsusvajadused järgmiseks 12 kuuks.
Käesoleva teatise alusel vastu võetud meetmetega ei tohi katta likviidsusvajadusi, mis on juba kaetud COVID-19 ajutise raamistiku alusel võetud abimeetmetega.
Likviidsusvajadused tuleks kindlaks teha abisaaja enesesertifitseerimise teel (***); _____________ (*) Asjakohane põhjendus võib olla seotud abisaajatega, kes tegutsevad sektorites, mida Venemaa agressiooni vahetud või kaudsed tagajärjed, sealhulgas liidu ja tema rahvusvaheliste partnerite võetud piiravad majandusmeetmed ning Venemaa võetud vastumeetmed, on eriti tugevasti mõjutanud.
Sellised tagajärjed võivad olla ka tarneahelate häired või Venemaa või Ukraina tasumata maksed, suurenenud hinnavolatiilsus energiaturgudel ja sellega seotud vajadused, suurenenud küberrünnakute oht või praegusest kriisist tulenev konkreetsete sisendite või toorainete hinnatõus.
(**) Nagu need on määratletud üldise grupierandi määruse I lisas.
(***) Likviidsusplaan võib sisaldada nii käibekapitali kui ka investeerimiskulusid.“
29.
Punkt 51 asendatakse järgmisega: „51.
Maagaasi- ja elektrihinna erakordselt suurt tõusu, mida ettevõtjad ei pruugi suuta lühemas perspektiivis edasi kanda või millega nad ei pruugi suuta kiiresti kohaneda, võib lisaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastele olemasolevatele võimalustele ja käesolevas teatises sätestatud võimalustele aidata kompenseerida ajutine toetus.
See võib aidata leevendada tagajärgi ja aidata ettevõtjatel toime tulla praegusest kriisist tingitud kulude järsu suurenemisega.
Arvestades gaasitarnete edasist vähenemist on teisest küljest oluline säilitada stiimulid nõudluse vähendamiseks ja valmistada ettevõtjaid järk-järgult ette gaasitarbimise vähendamiseks.
Täiendav toetus võib praegu jätkuvalt olla õigustatud sellega, et see võimaldab energiamahukatel ettevõtjatel oma tegevust jätkata.“
30.
Punkt 52 asendatakse järgmisega: „52.
Komisjon peab sellist riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks, kui järgmised tingimused on täidetud: a. abi antakse hiljemalt 31. detsembril 2022 (*); b. abi võib anda otsetoetuste, maksu- (**) ja maksesoodustuste vormis või muus vormis, nagu tagasimakstavad ettemaksed, garantiid, (***) laenud (****) ja omakapital, tingimusel et selliste meetmete kogunimiväärtus jääb allapoole kohaldatavat abi osakaalu ja ülemmäärasid.
Kõik kasutatud arvud peavad väljendama brutosummasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid; c. tagasimakstavate ettemaksete, garantiide, laenude või muude tagasimakstavate vahendite vormis antud abi võib konverteerida muus vormis abiks, näiteks toetusteks, tingimusel et konverteerimine toimub hiljemalt 30. juuniks 2023; d. abi antakse eelarveprognoosiga abikava raames.
Liikmesriigid võivad piirduda abi andmisel tegevustega, millega toetatakse konkreetseid majandussektoreid, mis on majanduse või siseturu julgeoleku ja vastupidavuse jaoks eriti olulised.
Sellised piirangud tuleb siiski kavandada laialt ja need ei tohi viia potentsiaalsete abisaajate kunstliku piiramiseni; e. abikõlblikud kulud arvutatakse selle jaotise kohaselt maagaasi- ja elektrikulude suurenemise alusel, mis on seotud Venemaa agressiooniga Ukraina vastu.
Maksimaalsed abikõlblikud kulud saadakse, kui abisaaja (*****) ajavahemikul 1. veebruarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 (edaspidi „abikõlblik periood“) välistarnijalt lõpptarbijana (******) hangitud maagaasi- ja elektriühikute arv korrutatakse abisaaja tarbimise eest makstud ühikuhinna tõusuga (mõõdetuna näiteks eurodes/MWh kohta).
See hinnatõus arvutatakse abisaaja poolt abikõlblikkusperioodi asjaomasel kuul makstud ühikuhinna ja abisaaja poolt võrdlusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 keskmiselt makstud kahekordse (200 %) ühikuhinna vahena (*******).
Alates 1. septembrist 2022 ei tohi abikõlblike kulude arvutamiseks kasutatav maagaasi- ja elektriühikute arv ületada 70 % abisaaja tarbimisest 2021. aasta samal perioodil;