C 275/14
SV
Europeiska unionens officiella tidning
18.7.2022
2.5 När det gäller rättssäkerheten omfattar de nationella åtgärder som är problematiska i detta avseende bland annat införandet av svårtolkade restriktiva åtgärder; motsättningar mellan regeringens politik och underliggande rättsliga åtgärder samt så frekventa lagändringar att det blir ytterst svårt för vanliga medborgare att förstå vad de får och inte får göra.
I en nödsituation ökar risken och osäkerheten, och allmänheten vänder sig till regeringen – och de offentliga myndigheterna i allmänhet – för att få tydlig vägledning kring vad lagen säger att de får och inte får göra.
2.6 När det gäller ansvarighet inför lagen kommer problemen med parlamentarisk och rättslig tillsyn av regeringens åtgärder i samband med covid-19 till uttryck i marginaliseringen av parlamenten.
Före februari 2021 hade färre än hälften av EU:s medlemsstater inrättat särskilda parlamentsutskott, offentliggjort rapporter eller planerat regelbundna debatter om covid-19-relaterade åtgärder, och i mindre än en tredjedel av fallen hade regeringens åtgärder granskats (t.ex. via debatt eller omröstning i parlamentet) eller ändrats av parlamenten (10).
Rättslig prövning är den process genom vilken domstolarna säkerställer att regeringar agerar lagenligt, vilket är särskilt viktigt i kristider då de grundläggande rättigheterna kanske begränsas kraftigt.
Ett antal farhågor har framförts runt om i EU när det gäller den rättsliga prövningens effektivitet och tillgången till rättslig prövning i samband med covid-19-åtgärder (11).
Att domstolar har stängt, eller att tillträdet till domstolarna begränsats till endast vissa typer av förfaranden, har haft en negativ effekt på medborgarnas möjligheter till tvistlösning och undergrävt tillgången till rättslig prövning, framför allt på områden där de mest utsatta samhälls­ medborgarna i oproportionerligt hög grad har drabbats av de åtgärder som vidtagits till följd av pandemin.
De flesta medlemsstaters rättssystem var dåligt förberedda inför krisen på grund av sin låga digitaliseringsnivå och på grund av att vissa delar av samhället, särskilt utsatta grupper, saknade tillräcklig information om hur rättsväsendet fungerar och därmed hade bristande tillgång till det.
2.7 Avslutningsvis kan vi dra slutsatsen att rättsstatsprincipen kan fungera som vägledning för de effektivaste åtgärderna för att hantera hot mot folkhälsan (12), och att den har ett grundläggande värde, inte bara under normala förhållanden, utan också, och kanske ännu mer, i kristider.
Mot bakgrund av de insatser som gjorts inom ramen för NextGenerationEU-in­ strumentet för att avhjälpa de omedelbara ekonomiska och sociala skadeverkningarna av covid-19-pandemin upprepar EESK sitt stöd för kommissionens förslag till förordning om att skapa ett nytt verktyg som skulle möjliggöra korrigerande ekonomiska åtgärder gentemot medlemsstater som på ett allvarligt och ihållande sätt kränker de värden som anges i artikel 2 (13).
3.
Grundläggande rättigheter 3.1 Covid-19-pandemin har inneburit en mycket svår påfrestning för alla institutioner och infrastrukturer som stöder och skyddar de grundläggande rättigheterna i EU.
Det snabbt försämrade läget för hälso- och sjukvården och den storskaliga socioekonomiska krisen har hotat livet, hälsan och välbefinnandet hos en majoritet av invånarna i EU, och ökat risken för fattigdom.
Detta har särskilt gått ut över specifika grupper som drabbats av ett konkret och ihållande avbrott i de sociala tjänsterna till följd av den långvariga underfinansieringen av dessa tjänster och en bristande krisberedskap i systemet.
I detta sammanhang upprepar EESK sin uppmaning om att det bör införas en bindande EU-ram för en anständig minimiinkomst i EU (14).
3.2 EU och medlemsstaterna bör inleda en djupgående samhällsdiskussion kring krisens ursprung och orsakerna till att de flesta hälso- och sjukvårdssystem i Europa drevs till kollapsens rand på grund av pandemin.
År av åtstramningspolitik har lett till en genomgående trend med minskade investeringar i hälso- och sjukvårdssektorn och andra viktiga sociala tjänster (hjälp till behövande och utsatta personer, vårdhem osv.), vilket skapat en tidsinställd bomb som exploderade när det uppstod en stor utmaning på hälsoområdet.
I takt med att konferensen om Europas framtid går vidare bör alla berörda parter uppmuntras att dra lärdom av denna kris för att lägga grunden för en återuppbyggnad av välfärdsstaten.
Resiliens är
(10) (11) (12) (13) (14)
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, May 2021).
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, May 2021).
J. Grogan och N. Weinberg, ”Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies” (RECONNECT Policy Brief, augusti 2020): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_ 082020B.pdf.
EUT C 62, 15.2.2019, s. 173.
EUT C 190, 5.6.2019, s. 1.
EESK:s yttrande fick ett motyttrande som avslogs, men som fick minst en fjärdedel av de avgivna rösterna.