C 275/32
SL
Uradni list Evropske unije
18.7.2022
2.11 EESO priporoča, naj Evropska komisija prednostno obravnava tudi misije in ukrepe, ki ustvarjajo nova, kakovostna delovna mesta, podjetja, prihodke, premoženje in kakovostno življenje za državljane EU, kot je ohranjanje konkurenčnosti evropskih tehnoloških izdelkov glede na vse ostrejšo svetovno konkurenco (zlasti Kitajske, Južne Koreje itd.).
2.12 Pomemben delež evropskih delovnih mest in premoženja izvira iz izvoza evropskih tehnoloških izdelkov (avtomobilov, strojev, materialov itd.), drugi pomemben vir novih delovnih mest v Evropi pa so mikro, mala in srednja podjetja, inovativna zagonska podjetja, podjetja v razširitveni fazi in visoko šolstvo. 3.
Posebne ugotovitve 3.1 1. misija – Prilagajanje podnebnim spremembam 3.1.1 Podnebne spremembe so v 21. stoletju eden največjih izzivov za človeštvo.
Oblikovalci politik bodo morali predvideti prihodnje spremembe, da bi zaščitili najbolj ogrožene sektorje in skupine, tudi v zvezi z zaposlovanjem.
3.1.2 Skoraj vsi ukrepi zelenega dogovora povzročajo rast cen električne energije, goriva, ogrevanja gospodinjstev itd.
za državljane EU.
Ta posebno močno prizadene več sto milijonov ljudi v državah članicah EU, ki imajo nizke in srednje dohodke, pa tudi ranljive osebe na splošno, med katerimi so pogosto državljani EU z nizkimi dohodki.
To pomeni, da imajo vsi ukrepi zelenega dogovora pomembne socialne posledice in jih je treba uvajati previdno.
Povečati morajo blaginjo, namesto da obidejo tiste, ki potrebujejo podporo pri soočanju s spremembami.
3.1.3 Primeri novih tehnologij, ki bodo vsekakor imele zelo pomembno vlogo pri zmanjšanju emisij CO2, so med drugim: — razogljičenje proizvodnje električne energije, — razogljičenje industrijskih panog, v katerih nastajajo emisije CO2, npr. jeklarske in cementne industrije itd., — zajemanje in shranjevanje ogljika ter na primer obrati za čiščenje odpadne vode, — shranjevanje električne energije v zelo velikem obsegu z nizkimi specifičnimi stroški, — električna mobilnost, — pametna in visokonapetostna električna omrežja, — pametna mesta itd.
3.1.4 Te tehnologije je enostavno naštevati na papirju, njihovo izvajanje pa je nedvomno ogromen izziv glede na obseg, potreben za vseh 27 držav članic EU in v svetovnem merilu.
3.1.5 Eno ključnih vprašanj v tej svetovni konkurenci novih tehnologij bo, ali bo na voljo dovolj veliko število raziskovalcev in inženirjev.
To je za Evropo vsekakor velik izziv.
V azijskih državah se je število študentov fizike, IKT in inženirstva v zadnjih 20 letih močno povečalo, medtem ko številke v Evropi ostajajo bolj ali manj enake.
Misije EU bi morale spodbujati povečanje števila teh študentov, hkrati pa bi si EU morala prizadevati za spremembo sedanjega bega možganov visokokvalificiranih ljudi v „priliv možganov“ v EU.
3.1.6 EESO odločno priporoča, naj Komisija opredeli ukrepe za znatno izboljšanje osnovnih znanj in spretnosti ter povečanje števila študentov fizike, IKT in inženirstva, pa tudi medicine in farmacije, v Evropi v prihodnjih 20 letih.
Brez teh strokovnjakov bo Evropa še naprej zaostajala pri vseh tehnologijah, ki so potrebne za boj proti podnebnim spremembam.
3.2 2. misija – Rak 3.2.1 EU-27 beleži stalno naraščanje števila rakavih obolenj.
Države članice si morajo skupaj prizadevati za izboljšanje diagnostike, terapije, dostopa do precizne medicine, zdravljenja in preprečevanja raka, kot je EESO že poudaril v mnenju o evropskem načrtu za boj proti raku iz junija 2021 (4).
EESO zato pozdravlja dejstvo, da so raziskave za preprečevanje in zdravljenje raka opredeljene kot ena od petih misij EU.
(4)
UL C 341, 24.8.2021, str.
76.