C 275/14
SL
Uradni list Evropske unije
18.7.2022
2.5 Nacionalni ukrepi, ki so problematični z vidika pravne varnosti, zajemajo: sprejemanje omejitev brez jasne razlage; nasprotje med vladno politiko in zakonodajnimi ukrepi, ki temeljijo na njej, ter tako pogoste spremembe zakonov, da običajni državljani izredno težko razumejo, kaj smejo in česa ne.
V izrednih razmerah so tveganja in negotovost večji, javnost pa pri vladi – in splošneje pri javnih oblasteh – išče jasne smernice za to, kaj lahko po zakonu počnejo in česa ne.
2.6 Z vidika odgovornosti na podlagi zakona se težave pri parlamentarnem in sodnem nadzoru vladnih ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19, kažejo v marginalizaciji parlamentov.
Manj kot polovica držav članic EU je do februarja 2021 ustanovila posebne parlamentarne odbore, objavila poročila ali organizirala redne razprave o ukrepih, povezanih s pandemijo.
Vladni ukrepi so bili pregledani ali pa so jih parlamenti spremenili v manj kot tretjini primerov (npr. na podlagi razprave ali glasovanja v parlamentu) (10).
Sodni nadzor je proces, v katerem sodišča skrbijo za to, da vlade ukrepajo zakonito, in je posebej pomemben v času kriz, ko so lahko temeljne pravice močno omejene.
Po vsej EU so bili izrečeni mnogi pomisleki glede učinkovitosti sodnega nadzora in dostopa do sodstva v povezavi z ukrepi za boj proti pandemiji COVID-19 (11).
Zaprtje sodišč ali omejitev dostopa do njih na zgolj nekatere vrste postopkov sta negativno vplivala na možnosti državljanov, da razrešijo spore, in oslabila dostop do sodstva, zlasti v primerih, ko so bili najbolj ranljivi člani družbe nesorazmerno močno prizadeti zaradi ukrepov, uvedenih v odziv na pandemijo.
Pravosodni sistemi v večini držav članic so bili slabo pripravljeni na krizo zaradi nizke stopnje digitalizacije, pa tudi zato, ker nekateri deli družbe, predvsem ranljive skupine, niso imele dovolj informacij o delovanju sodstva, torej tudi niso imele zadostnega dostopa do njega.
2.7 Zaključiti je mogoče, da lahko pravna država ponudi usmeritev za najbolj učinkovite ukrepe v odziv na izredne razmere v javnem zdravju (12) ter je ključna vrednota ne le v običajnih obdobjih, temveč predvsem – in morebiti še bolj – v obdobjih krize.
Glede prizadevanj v okviru instrumenta NextGenerationEU za odpravo neposredne gospodarske in socialne škode, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, EESO znova izraža podporo predlogu Komisije za uredbo o uvedbi novega orodja, ki bi omogočilo sprejemanje ekonomskih korektivnih ukrepov, kadar države članice resno in redno kršijo vrednote iz člena 2 (13).
3.
Temeljne pravice 3.1 Zaradi pandemije COVID-19 so vse institucije in infrastruktura, ki podpirajo in ščitijo temeljne pravice v EU, pod ogromnim pritiskom.
Zdravstvena oskrba, ki se hitro slabša, in obsežna družbeno-gospodarska kriza sta ogrozili življenja, zdravje in blaginjo večine ljudi na celini ter povečali tveganje revščine.
To je prizadelo zlasti specifične skupine, ki so že tako trpele zaradi občutnih in nenehnih prekinitev socialnih storitev, ki so bile posledica dolgoročnega pomanjkanja finančnih sredstev in slabe pripravljenosti sistema za soočanje s krizami.
EESO glede tega znova poziva k zavezujočemu evropskemu okviru o dostojnem minimalnem dohodku v Evropi (14).
3.2 EU in države članice bi morale začeti temeljit družbeni razmislek o izvorih krize in o tem, zakaj je pandemija večino evropskih zdravstvenih sistemov potisnila na rob prepada.
Leta varčevalnih politik so privedla do splošnega upadanja naložb v zdravstvu in pri drugih ključnih socialnih storitvah (pomoč odvisnim in ranljivim osebam, negovalni domovi ipd.).
To je bila časovna bomba, ki je ob večjem zdravstvenem izzivu eksplodirala.
Vse strani, ki sodelujejo pri sedanji Konferenci o prihodnosti Evrope, bi bilo treba spodbujati, naj se učijo iz krize, da bi postavili temelje za obnovo države blaginje.
(10) (11) (12) (13) (14)
J. Grogan: Extraordinary or extralegal responses?
(Izredni ali izvensodni odzivi?)
The rule of law and the COVID-19 crisis (Pravna država in kriza zaradi COVID-19), Democracy Reporting International, maj 2021.
J. Grogan: Extraordinary or extralegal responses?
(Izredni ali izvensodni odzivi?)
The rule of law and the COVID-19 crisis (Pravna država in kriza zaradi COVID-19), Democracy Reporting International, maj 2021.
J. Grogan in N. Weinberg: Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (Načela za ohranitev pravne države in dobrega upravljanja med izrednimi razmerami v javnem zdravju) (politični pregled RECONNECT, avgust 2020), https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.
UL C 62, 15.2.2019, str. 173.
UL C 190, 5.6.2019, str. 1.
Za to mnenje EESO je bilo pripravljeno nasprotno mnenje, ki je bilo zavrnjeno, vendar je prejelo vsaj eno četrtino oddanih glasov.