C 275/6
SL
Uradni list Evropske unije
18.7.2022
3.
Za turistične in prometne politike EU naslednje generacije 3.1 Potreben je nov pristop naslednje generacije, ki bo bolj usklajen in bo temeljil na možnostih evropske in nacionalne politike za kratko-, srednje- in dolgoročno odpornost ter popolno okrevanje turizma in prometa.
Ključna skupna načela bi morala biti osrednji element nove politične, družbene in gospodarske agende EU za: — obnovo zaupanja v turistični in prometni sektor EU (ki ju večinoma sestavljajo mikropodjetja in samozaposleni) med delavci, državljani, turisti/potniki ter evropskimi/svetovnimi zasebnimi in javnimi vlagatelji, — pomoč pri ponovnem razmisleku o obstoječih ekosistemih turističnega in prometnega sektorja EU za spodbujanje odpornosti in okrevanja v smeri „trojnega prehoda“ (zdravstvenega, digitalnega, zelenega), — vrnitev na raven povpraševanja pred pandemijo COVID-19 in spodbujanje novih naložb, cenovno dostopnih za MSP, v trajnostno in dolgoročno rast obeh sektorjev po obdobju 2021–2027.
3.2 Sveženj „Pripravljeni na 55“, ki ga je nedavno sprejela Evropska komisija, Evropski uniji omogoča, da doseže cilje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov na celini, ki so zapisani v evropskih podnebnih pravilih.
Predlogi v tem svežnju vplivajo tudi na evropski prometni in turistični sektor.
Če ti ukrepi ne bodo oblikovani v skladu z ustrezno politiko, predlogi ne bodo privedli do turistične in prometne politike EU naslednje generacije.
Nasprotno, predlagani ukrepi bi lahko znatno povečali regulativne stroške za velika in mala podjetja EU ter ogrozili njihovo konkurenčnost v primerjavi s prevoznimi in turističnimi podjetji zunaj EU, ki se nahajajo ob mejah EU, s čimer bi bila ogrožena delovna mesta EU v teh sektorjih.
Regije EU, ki so močno odvisne od turizma, bi bile zato še posebej prizadete.
Zato bi bilo treba pri pristopu naslednje generacije pozornost posvetiti temu, kako bo ta zakonodajni sveženj vplival na stroške evropskega prometnega in turističnega sektorja, in poskrbeti, da njegova (mednarodna) konkurenčnost ne bo utrpela škode.
Le tako bo mogoče zaščititi evropska delovna mesta in konkurenčnost, preprečiti selitev virov CO2 ter zagotoviti uspeh novega pristopa naslednje generacije.
4.
Dober začetek: nova ozaveščenost EU 4.1 Popolna uporaba prilagodljivosti začasnega okvira za državno pomoč bi morala biti zagotovljena do konca leta 2022, pomemben program za brezposelnost SURE pa bi moral delovati v istem obdobju.
Kljub temu bi bilo treba v to bolj vključiti socialne akterje in organizacije MSP, da bi sveženj izpolnil pričakovanja glede vpliva in učinkovitosti.
4.2 Ob tem je pri likvidnostnih in finančnih shemah ter shemah dokapitalizacije, ki so na voljo za mala podjetja ter MSP v hotelirstvu in gostinstvu, še vedno nujno potrebno ukrepanje politike, s katerim bi te ukrepe in programe podaljšali do konca obdobja 2022–2023.
4.3 Predloženi nacionalni načrti za okrevanje in odpornost ter novi večletni finančni okvir (2021–2027) skupaj potrebujejo okrepljen in usklajen sistem skupnih metodologij in izmenjave prakse politike (vključno z evropskim semestrom), da bi zagotovili potrebno simetrično gospodarsko okrevanje EU, lojalno konkurenco med javnimi in zasebni akterji, zlasti restavracijami ter MSP v hotelirstvu in gostinstvu, na nacionalni/regionalni/lokalni ravni, socialno konvergenco in vključenost.
4.4 V nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost bo določeno, kako bodo sredstva dodeljena in porabljena v obstoječih rokih.
V posameznih državah EU je turizem različno obravnavan, in sicer je lahko zajet v specifičnih turističnih ukrepih, ki so namenjeni posodobitvi sektorja, ali pa v horizontalnih ukrepih, ki se nanašajo na vse sektorje.
Zato smo oblikovali kratko- do srednje-/dolgoročni okvir s štirimi glavnimi stebri politike, na katerih bodo temeljili naši končni sklepi in priporočila:
4.5 STEBER I: Likvidnost, oživitev zaposlovanja in obnovitev zaupanja podjetij 4.5.1 Ker ni jasnih in posodobljenih informacij o pričakovanem učinku finančne podpore, dodeljene s programom Evropske komisije za okrevanje v okviru Evropskega investicijskega sklada (EIF), na mikro, mala in srednja podjetja, EESO izraža zaskrbljenost in predlaga: — ustanovitev delovne skupine za nadzor izvajanja ukrepov za okrevanje, zlasti takih, ki so usmerjeni v mikro in mala podjetja v turističnem in prometnem sektorju, — spremljanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost držav članic, da bi ocenili, ali so vanje vključene reforme, povezane s turizmom,