C 275/14
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
18.7.2022
2.5.
În ceea ce privește securitatea juridică, măsurile naționale problematice în acest sens includ introducerea de măsuri restrictive cu o interpretare neclară, contradicțiile dintre politica guvernamentală și măsurile juridice care stau la baza acesteia și modificări atât de frecvente ale legislației, încât cetățeanului obișnuit îi este extrem de greu să înțeleagă ce are voie și ce nu are voie să facă.
Într-o situație de urgență, riscul și insecuritatea sunt accentuate, iar publicul așteaptă să primească de la guvern – și de la autoritățile publice în general – orientări clare privind ceea ce este permis sau nu de lege.
2.6.
În ceea ce privește răspunderea în fața legii, se constată probleme la nivelul supravegherii parlamentare și judiciare a acțiunilor guvernamentale privind pandemia de COVID-19, concretizate în marginalizarea parlamentelor.
Înainte de februarie 2021, mai puțin de jumătate dintre statele membre ale UE instituiseră comitete parlamentare specializate, publicaseră rapoarte sau programaseră dezbateri regulate privind măsurile legate de pandemia de COVID-19, iar măsurile guvernamentale fuseseră supravegheate (de exemplu, printr-o dezbatere sau un vot în parlament) sau modificate de parlamente în mai puțin de o treime din cazuri (10).
Controlul judiciar este procesul prin care instanțele se asigură că guvernele acționează conform legii și este deosebit de important în perioade de criză, când este posibil ca drepturile fundamentale să fie restrânse în mod semnificativ.
La nivelul UE s-au exprimat o serie de preocupări în ceea ce privește eficacitatea controlului judiciar și a accesului la justiție în contextul măsurilor legate de pandemia de COVID-19 (11).
Închiderea instanțelor sau limitarea accesului în instanță la anumite tipuri de proceduri a afectat în mod negativ capacitatea cetățenilor de a-și soluționa litigiile și a subminat accesul la justiție, mai ales în cazurile în care cei mai vulnerabili membri ai societății au fost afectați în mod disproporționat de măsurile introduse ca răspuns la pandemie.
Sistemele judiciare din majoritatea statelor membre au fost slab pregătite pentru criză din cauza nivelului scăzut de digitalizare și deoarece unele părți ale societății, în special grupurile vulnerabile, nu dispuneau de informații suficiente cu privire la modul în care funcționează sistemul judiciar, în consecință neavând acces la acesta.
2.7.
Se poate concluziona că statul de drept poate sta la baza celor mai eficace acțiuni adoptate ca răspuns la situațiile de urgență publică (12) și că acesta este o valoare esențială nu numai în perioade obișnuite, ci și, în special, în situații de criză.
În contextul eforturilor depuse prin intermediul instrumentului NextGenerationEU de a repara daunele economice și sociale imediate cauzate de pandemia de coronavirus, CESE își reafirmă sprijinul pentru propunerea Comisiei privind un regulament de instituire a unui nou instrument care ar permite adoptarea de măsuri economice corective față de statele membre care comit încălcări grave și repetate ale valorilor enumerate la articolul 2 (13).
3.
Drepturile fundamentale 3.1.
Pandemia de COVID-19 a exercitat o presiune uriașă asupra tuturor instituțiilor și infrastructurilor care sprijină și protejează drepturile fundamentale în UE.
Deteriorarea rapidă a serviciilor medicale și criza socioeconomică la scară largă au pus în pericol viața, sănătatea și bunăstarea majorității persoanelor de pe continent și au sporit riscul de sărăcie.
Acestea au avut un impact în special asupra anumitor grupuri afectate de perturbarea concretă și constantă a serviciilor sociale ca urmare a subfinanțării lor pe termen lung și a lipsei de pregătire a sistemului pentru a face față crizelor.
În acest sens, CESE își reiterează solicitarea privind un cadru european obligatoriu pentru un venit minim decent în Europa (14).
3.2.
UE și statele sale membre ar trebui să se implice într-o reflecție societală profundă privind originile crizei și privind motivele pentru care majoritatea sistemelor europene de sănătate au fost pe cale să se prăbușească din cauza pandemiei.
Anii de politici de austeritate au condus la o tendință generală de renunțare la investițiile în sectorul sănătății și în alte sectoare sociale esențiale (asistența pentru persoanele dependente și vulnerabile, aziluri etc.), creând o bombă cu ceas care a explodat la apariția unei provocări sanitare majore.
În contextul Conferinței privind viitorul Europei, toți cei implicați ar trebui să fie încurajați să tragă învățăminte din această criză, pentru a pune bazele reconstrucției statului bunăstării.
(10) (11) (12) (13) (14)
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Răspunsuri extraordinare și extrajudiciare?
Statul de drept și criza provocată de pandemia de COVID-19) (Democracy Reporting International, mai 2021).
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Răspunsuri extraordinare și extrajudiciare?
Statul de drept și criza provocată de pandemia de COVID-19) (Democracy Reporting International, mai 2021).
J. Grogan și N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (Principii de conservare a statului de drept și a bunei guvernanțe în situații de urgență sanitară) (RECONNECT Policy Brief, august 2020): https://reconnecteurope.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf JO C 62, 15.2 2019, p. 173.
JO C 190, 5.6.2019, p. 1.
Acest aviz al CESE a primit un contra-aviz, care a fost respins, dar a întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate.