C 275/6
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
18.7.2022
3.
Pentru politicile UE în domeniul turismului și al transporturilor din cadrul instrumentului NextGenerationEU 3.1.
Este necesară o abordare de tipul „Next Generation”, mai armonizată și care să se bazeze pe opțiunile politice europene și naționale pentru reziliența pe termen scurt, mediu și lung și pentru redresarea deplină a turismului și a transporturilor.
Principiile comune esențiale ar trebui să se afle în centrul unei noi agende politice, sociale și economice a UE, cu următoarele obiective: — să restabilească încrederea în ecosistemele UE din domeniul turismului și al transporturilor (care sunt formate în principal din microîntreprinderi și lucrători independenți) în rândul lucrătorilor, al populației generale, al turiștilor/călătorilor și al investitorilor privați și publici de la nivelul UE/nivel global; — să contribuie la regândirea ecosistemelor UE din domeniul turismului și al industriei transporturilor, pentru a promova reziliența și redresarea către o „triplă tranziție” (în domeniul sănătății, în domeniul digital, tranziția verde); — să readucă nivelurile cererii la cele de dinaintea pandemiei de COVID-19 și să promoveze noi investiții care sunt accesibile pentru IMM-uri în vederea unei creșteri sustenabile și pe termen lung în aceste sectoare și după perioada 2021-2027. 3.2.
Recentul pachet legislativ al Comisiei Europene „Pregătiți pentru 55” face posibilă atingerea de către UE a obiectivelor de reducere la scara continentului a emisiilor de gaze cu efect de seră, așa cum au fost stabilite în Legea europeană a climei.
Propunerile din acest pachet afectează, de asemenea, ecosistemele europene de transport și turism.
Dacă aceste măsuri nu sunt concepute prin prisma unei politici adecvate, propunerile nu vor avea ca rezultat politici ale UE de tipul „Next Generation” în domeniul turismului și al transporturilor.
Dimpotrivă, măsurile propuse ar putea duce la creșteri semnificative ale costurilor de reglementare pentru întreprinderile din UE, atât mari, cât și mici, și ar putea afecta competitivitatea acestora față de companiile de transport și turism din afara UE situate în apropierea frontierelor UE, punând astfel în pericol locurile de muncă din UE în aceste sectoare.
Regiunile UE care depind în mare măsură de turism ar fi, prin urmare, deosebit de grav afectate.
Prin urmare, o nouă abordare de tip „Next Generation” ar trebui să acorde atenție impactului acestui pachet legislativ din punct de vedere al costurilor pentru ecosistemele europene de transport și turism și să garanteze că competitivitatea lor (internațională) nu va avea de suferit.
Numai astfel se poate garanta ocuparea forței de muncă și competitivitatea în Europa, evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon și garanta succesul noii abordări „Next Generation”. 4.
Un început bun: o nouă sensibilizare la nivelul UE 4.1.
Ar trebui garantată o flexibilitate deplină în utilizarea cadrului temporar privind ajutoarele de stat până la sfârșitul anului 2022, iar programul SURE, care are un rol important în combaterea șomajului, ar trebui să fie operațional pentru aceeași perioadă.
Cu toate acestea, actorii sociali și organizațiile IMM-urilor ar trebui să fie implicați într-o măsură mai mare, astfel încât pachetul să răspundă așteptărilor în ceea ce privește impactul și eficacitatea. 4.2.
Acestea fiind spuse, este în continuare urgent ca pentru schemele de lichidități, cele financiare și de recapitalizare disponibile pentru întreprinderile mici și IMM-urile din sectorul HORECA să se intervină la nivelul politicilor pentru extinderea acestor măsuri și programe până la sfârșitul perioadei 2022-2023. 4.3.
Împreună, PNRR transmise și noul cadru financiar multianual (2021-2027) necesită un sistem consolidat și armonizat de metodologii comune și schimburi de practici în materie de politică (inclusiv semestrul european), pentru a garanta redresarea economică simetrică necesară la nivelul UE, concurența loială între actorii publici și privați, în special restaurantele și IMM-urile din sectorul HORECA, la nivel național/regional/local, convergența socială și incluziunea. 4.4.
PNRR vor stabili modalitatea de alocare și de cheltuire a fondurilor la termenele existente.
În funcție de statul membru al UE, turismul se supune fie unor măsuri specifice sectorului, care vizează modernizarea acestuia, fie unor măsuri orizontale relevante pentru toate sectoarele.
Din aceste motive, am elaborat un cadru pe termen scurt-mediu/lung, cu patru piloni principali în materie de politici, pe care ne vom baza concluzia și recomandările finale: 4.5.
PILONUL I: Lichiditate, redresarea ocupării forței de muncă și restabilirea încrederii întreprinderilor 4.5.1.
Întrucât nu există informații clare și actualizate cu privire la impactul preconizat al sprijinului financiar alocat prin programul de redresare al Comisiei Europene în cadrul Fondului european de investiții (FEI) asupra microîntreprinderilor și IMM-urilor, CESE își exprimă îngrijorarea și propune: — instituirea unui grup operativ care să supravegheze punerea în aplicare a măsurilor de redresare, în special a celor destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici din sectorul turismului și al transporturilor; — monitorizarea PNRR pentru a se vedea dacă au fost incluse reforme legate de sectorul turistic;