18.7.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 275/93
degradāciju un augstvērtīgu aizsargājamo teritoriju izzušanu.
Īpaša uzmanība būtu jāvelta gumijai, kukurūzai, banāniem, cukurniedrēm un visu to dzīvnieku gaļai, kuri tiek baroti ar soju (piemēram, cūkas un mājputni).
EESK aktīvi aicina ES līmenī veikt koksnes masas uzskaiti.
Šis jautājums būtu jāatrisina tuvākajā nākotnē.
Izskatāmajā regulā ietvertajām galvenajām definīcijām (piemēram, “atbilst neatmežošanas prasībai” vai “meža degradācija”) būtu jāatbilst FAO definīcijām.
Pielāgotas definīcijas vai definīcijas, kas tikai daļēji balstās uz FAO definīcijām, rada interpretācijas iespējas un tādējādi varētu izraisīt juridisku nenoteiktību uzņēmējiem.
4.3.
Regulas īstenošana būs dalībvalstu kompetento iestāžu ziņā.
Ierosināto tiesību aktu efektivitāte tādējādi būs atkarīga no tā, kāda prioritāte tiem piešķirta, un no katras dalībvalsts publiskā sektora iestāžu darbības spējas.
Par augstu prioritāti jānosaka vajadzīgā finansējuma piešķiršana un sistēmu izveide visās dalībvalstīs.
Katrā dalībvalstī ir svarīgi īpaši ieguldījumi IT infrastruktūrā, cilvēkresursos un valsts iestāžu darbības spēju palielināšanā, lai nodrošinātu efektīvu un atbilstīgu uzraudzību, kritērijus un riska novērtēšanu.
Šajā nolūkā būtu jāizmanto mākslīgais intelekts.
Iestādēm, uz kurām attiecas regulējums, būtu jāievieš pārredzama uzraudzības sistēma (kas ietvertu pienācīgas pārbaudes ziņojumus tādā formātā, kas neapdraudētu konfidenciālu uzņēmējdarbības informāciju).
Galīgais termiņš būtu jāparedz ar atpakaļejošu datumu, lai novērstu tālākas atmežošanas veicināšanu.
4.4.
Regulā galvenā uzmanība pievērsta atmežošanai un mežu degradācijai saistībā ar noteiktu preču un izstrādājumu ražošanu un patēriņu Eiropā.
Tomēr tajā nav risināti citi ļoti svarīgi sociālie un vides jautājumi, kas saistīti ar attiecīgo izstrādājumu ražošanu.
Konkrēti, cilvēktiesību aizsardzības jomā izvēlētā pieeja ir balstīta tikai uz valsts tiesiskajā satvarā piemērojamiem tiesību aktiem.
Līdz ar to joprojām ir nepilnīgi aizsargātas pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības uz zemi un citi starptautiskie cilvēktiesību standarti.
Komiteja mudina Komisiju apsvērt priekšlikuma papildināšanu ar pamatnostādnēm par to, kā ir jāveic pienācīgas pārbaudes pienākums un riska izvērtēšana visu nozaru preču piegādes ķēdēs.
Šajās pamatnostādnēs būtu jāietver iespējamie informācijas avoti, ar kuriem attiecīgajiem atbildīgajiem uzņēmējiem būtu jāiepazīstas.
To vidū vajadzētu būt sertifikācijas sistēmām, kuras atbilst noteiktiem minimālajiem standartiem.
Mērķim vajadzētu būt izveidot saskaņotu shēmu atbildīgām un neatmežojošām piegādes ķēdēm, balstoties uz to svarīgo darbu, kas paveikts vairākās spēkā esošajās sertifikācijas shēmās.
4.5.
Ne vēlāk kā piecus gadus pēc regulas stāšanās spēkā Komisija veiks novērtējumu par ietekmi uz lauksaimniekiem, jo īpaši mazajiem lauksaimniekiem, pirmiedzīvotājiem un vietējām kopienām, un iespējamo vajadzību pēc papildu atbalsta.
Priekšlikumā arī paredzēts izvērtēt, vai ir vajadzīgi un iespējami papildu tirdzniecības veicināšanas instrumenti, lai, atzīstot sertifikācijas shēmas, atbalstītu regulas mērķu sasniegšanu.
Komiteja tomēr uzskata, ka sertifikācijas nozīme un ietekme uz lauksaimniekiem, tostarp mazajiem lauksaimniekiem un vietējām kopienām, ir būtiska ierosinātās regulas darbībai un tās paredzētajai un neparedzētajai ietekmei.
Par to ir jāveic ex ante novērtējumi, un izrietošie secinājumi jāiekļauj regulā pirms tās stāšanās spēkā.
4.6.
MVU paredzētie atbrīvojumi un valstu salīdzinošās novērtēšanas sistēmā paredzētais vienkāršotais pienācīgas pārbaudes pienākums nedrīkst kļūt par tādu nepilnību cēloni, kas varētu padarīt regulu neefektīvu.
Vienlaikus regulai nevajadzētu radīt lieku administratīvo slogu un izmaksas.
ES cilvēktiesību un vides tiesību reitinga aģentūra (3) var palīdzēt MVU uzņēmējdarbības kontekstā īstenot to pienākumus.
Komisijai būtu rūpīgi jāizvērtē, vai ierosinātie noteikumi par ģeogrāfisko atrašanās vietu līdz pat atsevišķiem zemes gabaliem un pierādīšanas prasībām zema riska valstīs ir samērīgi vai nepieciešami.
Dažas prasības Eiropas Savienībā ne tikai radītu konfliktus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu attiecībā uz dalībvalstīm, bet galvenokārt uzliktu arī nesamērīgu slogu mazajiem ražotājiem, kuri Eiropas Savienībā nodrošina ievērojamu apgādes daļu.
Pārredzamības nolūkā ir jāpublisko precīzi klasifikācijas kritēriji.
Ir jāatbalsta mazie mežu īpašnieki Eiropas Savienībā un ārpus tās, lai uzlabotu ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu, piekļuvi ilgtspējīgam finansējumam un piedāvātu ilgtspējīgus mežsaimniecības izstrādājumus.
4.7.
Regulas 22. un 24. pantā ir ietverti noteikumi par regulas prasībām neatbilstošu preču vai izstrādājumu izņemšanu no tirgus un iespējamu iznīcināšanu.
Tas vairumā gadījumu būtu pretrunā citiem svarīgiem ES politikas principiem un mērķiem, tostarp attiecībā uz pārtikas izšķērdēšanas novēršanu.
Lai novērstu vērtīgu resursu iznīcināšanu, EESK tāpēc iesaka Komisijai šos noteikumus apsvērt atkārtoti.
Saskaņā ar regulas projektu (3. pants) koksni no likumīgas (atļautas) mežu izciršanas ar mērķi iegūt lauksaimniecības zemi nedrīkst laist tirgū.
Piemērotā vietā būtu jāprecizē, ka tirgū laišanas
(3)
Sk.
1.15. punktu EESK pašiniciatīvas atzinumā “Saistošs ANO līgums par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām” (OV C 97, 24.3.2020., 9. lpp.).