C 275/14
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
18.7.2022.
2.5.
Attiecībā uz juridisko noteiktību valstu pasākumi, kas šajā ziņā ir problemātiski, ietver ierobežojošu pasākumu ieviešanu ar neskaidru interpretāciju; pretrunas starp valdības politiku un attiecīgajiem juridiskajiem pasākumiem; un pārāk biežas izmaiņas tiesību aktos, kuru dēļ vienkāršajiem iedzīvotājiem ir ārkārtīgi grūti saprast, ko viņi drīkst un ko nedrīkst.
Ārkārtas situācijā palielinās risks un nenoteiktība, un sabiedrība no valdības un valsts iestādēm kopumā gaida skaidrus norādījumus par to, ko viņi likumīgi var un ko nevar darīt.
2.6.
Attiecībā uz likumisko atbildību parlamentārās un tiesu uzraudzības problēmas saistībā ar valdības rīcību Covid-19 kontekstā ir vērojamas parlamentu marginalizācijā.
Līdz 2021. gada februārim mazāk nekā puse ES dalībvalstu bija izveidojušas specializētas parlamentārās komitejas, publicējušas ziņojumus vai ieplānojušas regulāras debates par pasākumiem saistībā ar Covid-19 un mazāk nekā trešdaļā gadījumu valdības pasākumi tika pārbaudīti (piemēram, ar debatēm vai parlamenta balsojumu) vai grozīti parlamentos (10).
Tiesiskā pārbaude ir process, kurā tiesas nodrošina, ka valdības rīkojas likumīgi, un tas ir īpaši svarīgi krīzes laikā, kad pamattiesības var tikt būtiski ierobežotas.
Visā Eiropas Savienībā ir paustas dažādas bažas par tiesiskās pārbaudes efektivitāti un tiesu iestāžu pieejamību Covid-19 pasākumu kontekstā (11).
Tiesu slēgšana vai tiesu pieejamības ierobežošana, to atļaujot tikai atsevišķos tiesvedības veidos, ir nelabvēlīgi ietekmējusi iedzīvotāju spēju panākt strīdu izšķiršanu un mazinājusi tiesu iestāžu pieejamību, it īpaši gadījumos, kad pandēmijas dēļ ieviestie pasākumi nesamērīgi ietekmēja visneaizsargātākos sabiedrības locekļus.
Lielākajā daļā dalībvalstu tiesu sistēmas nebija pietiekami sagatavotas krīzei to zemā digitalizācijas līmeņa dēļ un tāpēc, ka dažām sabiedrības daļām, it īpaši neaizsargātām grupām, trūka pietiekamas informācijas par to, kā darbojas tiesu sistēma, un tādējādi tās nevarēja tai piekļūt.
2.7.
Visbeidzot var secināt, ka tiesiskums var virzīt visefektīvāko rīcību, reaģējot uz ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā (12), un tā ir būtiska vērtība ne tikai parastos apstākļos, bet arī – un, iespējams, vēl jo vairāk – krīzes laikā.
Saistībā ar centieniem, izmantojot instrumentu NextGenerationEU, novērst koronavīrusa pandēmijas radīto tūlītējo ekonomisko un sociālo kaitējumu Komiteja atkārtoti pauž atbalstu Komisijas priekšlikumam par regulu, ar ko izveido jaunu instrumentu, kas ļautu veikt ekonomiskus korektīvos pasākumus attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras būtiski un pastāvīgi pārkāpj 2. pantā minētās vērtības (13).
3.
Pamattiesības 3.1.
Covid-19 pandēmija ir radījusi milzīgu spiedienu uz visām iestādēm un infrastruktūru, kas atbalsta un aizsargā pamattiesības Eiropas Savienībā.
Strauji pasliktinājušies medicīnas pakalpojumi un plaša mēroga sociālekonomiskā krīze apdraudēja dzīvību, veselību un labklājību lielākajai daļai Eiropas iedzīvotāju un palielināja nabadzības risku.
It īpaši tas ir ietekmējis noteiktas grupas, kuras skāra konkrēti un pastāvīgi sociālo pakalpojumu traucējumi, ko izraisīja to ilgtermiņa nepietiekamais finansējums un sistēmas nepietiekama sagatavotība krīžu pārvarēšanai.
Šajā saistībā EESK atkārtoti aicina izveidot saistošu Eiropas sistēmu pienācīga minimālā ienākuma nodrošināšanai Eiropā (14).
3.2.
ES un tās dalībvalstīm būtu jāpievēršas padziļinātām sabiedriskām pārdomām par krīzes pirmsākumiem un iemesliem, kuru dēļ pandēmijas rezultātā lielākā daļa Eiropas veselības sistēmu nonāca uz sabrukuma sliekšņa.
Gadiem ilgās taupības politikas rezultātā ir izveidojusies vispārēja tendence neveikt ieguldījumus veselības nozarē un citos svarīgos sociālajos pakalpojumos (palīdzība apgādājamām un neaizsargātām personām, aprūpes iestādes utt.), radot bumbu ar laika degli, kura uzsprāga, saskaroties ar nopietnām problēmām veselības jomā.
Turpinoties konferencei par Eiropas nākotni, visas iesaistītās personas būtu jāmudina mācīties no šīs krīzes, lai liktu pamatus labklājības valsts atjaunošanai.
Noturība ir
(10) (11) (12) (13) (14)
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, 2021. gada maijs).
J.Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, 2021. gada maijs).
Grogan, J. un Weinberg, N., Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (RECONNECT Policy Brief, 2020. gada augusts): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.
OV C 62, 15.2.2019., 173. lpp.
OV C 190, 5.6.2019., 1. lpp.
Par šo EESK atzinumu tika iesniegts pretatzinums, kas tika noraidīts, tomēr par to balsoja vismaz viena ceturtdaļa klātesošo locekļu.