C 275/102
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
18.7.2022.
1.6.
Ar ES tiesisko regulējumu ir jānodrošina, ka nākamajās desmitgadēs konkurētspējīgākie uzņēmumi būs tie, kas ir līderi ilgtspējīgu un mazoglekļa uzņēmējdarbības modeļu jomā.
Tāpēc EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka ar regulējumu vajadzētu pavērt ceļu jaunu tehnoloģiju izstrādei un ieviešanai tirgū, tostarp pieprasījuma puses pasākumiem, lai izveidotu pirmtirgus un stimulētu mazoglekļa produktu patēriņu.
Turklāt būtu jāpārbauda visu tiesību aktu priekšlikumu, kas ierosināti paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, ietekme uz konkurētspēju saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķu iedibinātajiem principiem, lai pilnībā izprastu šo priekšlikumu ietekmi uz uzņēmumiem.
1.7.
EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka īpaša uzmanība jāpievērš tām ekonomikas nozarēm, kurās aktīvi piedalās mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi.
Šie uzņēmumi var paātrināt tādu produktu un risinājumu inovāciju, kuri paver iespēju dekarbonizēt Eiropas ekonomiku.
1.8.
Ļoti vajadzīga politikas saskaņotība, atzīstot klimata un bioloģiskās daudzveidības krīžu savstarpējo saistību.
Līdztekus jaunām tehnoloģijām aprites ekonomikai raksturīga enerģijas un materiālu patēriņa samazināšana.
Nozaru stratēģijās un finansēšanas modeļos būtu jāatspoguļo “Gatavi mērķrādītājam 55 %” nostādnes, piemēram, jānodrošina, ka zemes īpašniekiem/zemes apsaimniekotājiem/lauksaimniekiem tiek kompensēta dabiska oglekļa uzglabāšana augsnē un ka tiek pārtrauktas videi kaitīgas subsīdijas.
1.9.
Ir svarīgi skaidri un godīgi informēt par izmaksām un ieguvumiem saistībā ar radikālajiem un apjomīgajiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti.
Šīs pārmaiņas ietekmēs visas nozares un reģionus, un ieguvumi var nebūt jūtami tūlītēji.
Lai nodrošinātu plašu atbalstu, būs vajadzīgs nepieredzēts visu sabiedrības locekļu izpratnes un līdzdalības līmenis.
2.
Šā atzinuma pamatojums un struktūra 2.1.
Šā atzinuma mērķis ir sniegt EESK vispārējo skatījumu uz dokumentu kopumu “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, ko Komisija ierosināja 14. decembrī.
Jāuzsver, ka ar to ir jānodrošina sociāli taisnīga, konkurētspējīga un zaļa pārkārtošanās.
EESK sniegs īpašus atzinumus par visiem attiecīgajiem tiesību aktu priekšlikumiem, kas tajā iekļauti.
2.2.
EESK uzsver, ka pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir jāsaista ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kurus EESK ir atbalstījusi iepriekšējos atzinumos.
Ilgtspējīgas attīstības mērķi ir īpaši lietderīgi, jo tie ir globāli un aptver ne tikai neatliekamo klimata aizsardzības jautājumu, kam ir veltīts Komisijas ierosinātais tiesību aktu kopums, bet arī citus vajadzīgus ekonomiskās un sociālās ilgtspējas mērķus, kuri jāsasniedz, lai tiesību aktu kopums tiktu sekmīgi īstenots.
Tāpēc turpmākais atzinums ir izstrādāts, ņemot vērā trīs galvenos ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu virzienus.
3.
Pamatprincipi – konkrēti EESK uzskati par Komisijas dokumentu Sociāli taisnīga pārkārtošanās 3.1.
Rezolūcijā par konferenci par Eiropas nākotni EESK ierosināja “jaunu naratīvu par Eiropu – tādu naratīvu, kas Eiropas tālo un neseno pagātni sasaistītu ar tagadni un iezīmētu nākotnes redzējumu, kura pamatā būtu sadarbība pāri robežām, saišu stiprināšana Eiropas iedzīvotāju starpā un kas sakņotos solidaritātes, sociālā taisnīguma, paaudžu sadarbības, dzimumu līdztiesības, ilgtspējīgas labklājības un taisnīgas zaļās un digitālās pārkārtošanās vērtībās.
Ir obligāti jāpalielina sabiedrības atbalsts šīm vērtībām, lai pārskatītu mūsu izaugsmes un pārvaldības modeļus virzībā uz ilgtspēju, veidotu vienlīdzīgāku sabiedrību un šīs rekonstrukcijas un atveseļošanas centrā izvirzītu pilsoniskās sabiedrības organizācijas.”
(1) EESK ir pārliecināta, ka labi izstrādāta dokumentu kopuma “Gatavi mērķrādītājam 55 %” īstenošana palīdzēs šo jauno naratīvu īstenot dzīvē.
3.2.
EESK arī minējusi, ka jākoncentrējas uz taisnīgu un ilgtspējīgu atveseļošanos no Covid-19 krīzes: šāda atveseļošanās būs ceļš uz iekļaujošāku sabiedrību, attīstīs ilgtermiņa konkurētspēju un veidos uz sadarbību balstītu vidi, visaptveroši ņemot vērā savstarpēji saistītās krīzes sociālajā, ekonomikas, demokrātijas, demogrāfijas un klimata jomā ES dalībvalstīs, nepieciešamību īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī ņemot vērā ilgākā termiņā radušās strukturālās pārmaiņas, ko
(1)
Jauns naratīvs par Eiropu – EESK rezolūcija konferencei par Eiropas nākotni, 2.1. punkts (OV C 286, 16.7.2021., 1. lpp.).