C 275/6
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
18.7.2022.
3.
ES tūrisma un transporta politikas “nākamā paaudze” 3.1.
Ir vajadzīga jauna “nākamās paaudzes” pieeja, kas ir saskaņotāka un balstīta uz Eiropas un valstu politikas iespējām attiecībā uz īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa noturību un tūrisma un transporta nozares darbības pilnīgu atjaunošanu.
ES jaunās politiskās, sociālās un ekonomiskās programmas centrā jābūt svarīgākajiem kopīgajiem principiem, lai: — atjaunotu darba ņēmēju, iedzīvotāju, tūristu/ceļotāju un ES/globālo privāto un publisko ieguldītāju uzticēšanos ES tūrisma un transporta ekosistēmām (kuras galvenokārt veido mikrouzņēmumi un pašnodarbinātas personas), — palīdzētu pārdomāt esošās ES tūrisma un transporta nozares ekosistēmas, lai veicinātu noturību un atveseļošanos ceļā uz “trīskāršu pāreju” (veselība, digitālā joma, zaļā pārkārtošanās), — atjaunotu tādu pieprasījuma līmeni, kāds pastāvēja pirms Covid-19, un veicinātu jaunas investīcijas, kas ir cenas ziņā pieņemamas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un ilgtermiņa izaugsmi šajās nozarēs pēc 2021.–2027. gada perioda. 3.2.
Eiropas Komisijas nesen pieņemtais tiesību aktu kopums “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ļauj Eiropas Savienībai sasniegt kontinenta siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķus, kas noteikti Eiropas Klimata aktā.
Tiesību aktu kopuma priekšlikumi ietekmē arī Eiropas transporta un tūrisma ekosistēmas.
Ja šie pasākumi netiks izstrādāti, ņemot vērā pareizo politiku, priekšlikumi neradīs ES tūrisma un transporta politikas “nākamo paaudzi”.
Gluži pretēji: ierosinātie pasākumi varētu ievērojami paaugstināt regulatīvās izmaksas gan lieliem, gan maziem ES uzņēmumiem un varētu mazināt to konkurētspēju iepretī trešo valstu transporta un tūrisma uzņēmumiem, kas atrodas pie ES robežām; tādējādi tiktu apdraudētas ES darbvietas šajās nozarēs.
Līdz ar to īpaši smagi tiktu skarti ES reģioni, kas ir ļoti atkarīgi no tūrisma.
Tāpēc jaunajā “nākamās paaudzes” pieejā uzmanība būtu jāpievērš šā tiesību aktu kopuma izmaksu ietekmei uz Eiropas transporta un tūrisma ekosistēmām un jānodrošina, ka netiks apdraudēta to (starptautiskā) konkurētspēja.
Tikai tādā veidā var saglabāt Eiropas nodarbinātību un konkurētspēju, novērst oglekļa emisiju pārvirzi un garantēt jaunās “nākamās paaudzes” pieejas panākumus. 4.
Labs sākums – jauna ES izpratne 4.1.
Līdz 2022. gada beigām būtu jāgarantē tas, ka pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem varēs izmantot pilnīgi elastīgi, un tajā pašā laikposmā būtu jāsāk darboties svarīgajai bezdarba programmai SURE.
Tomēr būtu vairāk jāiesaista sociālie dalībnieki un MVU organizācijas, lai tiesību aktu kopums attaisnotu cerības attiecībā uz ietekmi un efektivitāti. 4.2.
Ņemot vērā iepriekš minēto, likviditātes, finanšu un rekapitalizācijas shēmām, kas pieejamas mazajiem uzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem HORECA nozarē, joprojām ir steidzami nepieciešama politiska iejaukšanās, lai pagarinātu šos pasākumus un programmas līdz 2022.–2023. gada beigām. 4.3.
Kopā ar iesniegtajiem nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem un jauno daudzgadu finanšu shēmu (2021.–2027. gadam) ir nepieciešama pastiprināta un saskaņota kopējas metodoloģijas un politikas prakses apmaiņas sistēma (ietverot Eiropas pusgadu), lai nodrošinātu nepieciešamo simetrisko ES ekonomikas atveseļošanu, godīgu konkurenci starp publiskā un privātā sektora dalībniekiem (it īpaši restorāniem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem HORECA nozarē) valsts, reģionālā un vietējā līmenī, sociālo konverģenci un iekļaušanu. 4.4.
Nacionālie atveseļošanas un noturības plāni noteiks, kā līdzekļi tiks piešķirti un izlietoti pašreizējos termiņos.
Atkarībā no ES dalībvalsts uz tūrismu attiecas vai nu tūrismam specifiski pasākumi, kas modernizē nozari, vai horizontāli pasākumi, kas ir piemērojami visām nozarēm.
Šo iemeslu dēļ esam izstrādājuši īstermiņa un vidēja termiņa/ilgtermiņa satvaru ar četriem galvenajiem politikas pīlāriem, uz kuriem balstīsim savus galīgos secinājumus un ieteikumus. 4.5.
I PĪLĀRS.
Likviditāte, nodarbinātības atveseļošana un uzņēmēju uzticības atjaunošana 4.5.1.
Tā kā nav skaidras un aktuālas informācijas par Eiropas Komisijas atveseļošanas programmā paredzētā Eiropas Investīciju fonda (EIF) piešķirtā finansiālā atbalsta paredzamo ietekmi uz mikrouzņēmumiem un MVU, EESK pauž bažas un ierosina: — izveidot darba grupu, lai uzraudzītu atveseļošanas pasākumu īstenošanu, it īpaši tādu pasākumu gadījumā, kas paredzēti mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem tūrisma un transporta nozarē, — pārraudzīt dalībvalstu nacionālos atveseļošanas un noturības plānus, lai izvērtētu, vai tajos ir iekļautas ar tūrismu saistītas reformas,