2022 7 18
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 275/93
didelės išliekamosios vertės teritorijų praradimą.
Ypatingą dėmesį reikėtų skirti kaučiukui, kukurūzams, bananams, cukranendrėms ir visai mėsai, gautai iš gyvūnų, šeriamų sojomis (pvz., kiaulienai ir paukštienai).
EESRK primygtinai ragina atlikti miško masės inventorizaciją ES lygmeniu.
Šį klausimą reikėtų spręsti artimiausiu metu.
Pagrindinės šiame reglamente pateiktos apibrėžtys (pvz., „pagamintas nenaikinant miškų“ arba „miškų alinimas“) turėtų atitikti FAO apibrėžtis.
Kai apibrėžtys yra pritaikytos arba kai jos tik iš dalies remiasi FAO apibrėžtimis, atsiranda erdvė skirtingam aiškinimui, ir tai ekonominės veiklos vykdytojams gali sukelti teisinį netikrumą.
4.3.
Reglamento vykdymas bus valstybių narių kompetentingų institucijų rankose.
Siūlomi teisės aktai bus veiksmingi, jei jiems bus teikiama pirmenybė, o kiekvienos valstybės narės valdžios institucijos bus pajėgios juos įgyvendinti.
Pirmenybė turėtų būti teikiama užtikrinimui, kad yra skiriamos reikiamos lėšos ir, kad visose valstybėse narėse tinkamai veikia sistemos.
Svarbu, kad būtų skiriamos investicijos IT infrastruktūrai, žmogiškiesiems ištekliams ir didesniam valdžios institucijų pajėgumui kiekvienoje valstybėje narėje veiksmingam ir tinkamam stebėjimui, lyginamajam standartui ir rizikos vertinimui.
Šiuo atžvilgiu turėtų būti naudojamas dirbtinis intelektas.
Subjektai, kuriems taikomas reglamentas, turėtų įdiegti skaidrią stebėsenos sistemą (įskaitant išsamaus patikrinimo ataskaitų skelbimą tokia forma, kad nebūtų pakenkta konfidencialiai verslo informacijai).
Galutine data turi būti pasirinkta praėjusi data, kad būtų išvengta tolesnio miškų naikinimo skatinimo.
4.4.
Reglamente dėmesys skiriamas miškų naikinimui ir alinimui, susijusiam su atrinktų prekių ir produktų gamyba ir vartojimu Europoje.
Vis dėlto jis nesprendžia kitų svarbių socialinių ir aplinkosaugos klausimų, susijusių su aptartų produktų gamyba.
Visų pirma pasirinktas požiūris į žmogaus teisių apsaugą grindžiamas tik pagal nacionalines teisines sistemas taikomais teisės aktais.
Dėl to lieka didelių spragų, susijusių su čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teisių į žemę apsauga ir kitais tarptautiniais žmogaus teisių standartais.
Komitetas ragina Komisiją apsvarstyti galimybę papildyti savo pasiūlymą gairėmis dėl tiekimo grandinių deramo patikrinimo ir rizikos vertinimo kiekviename prekių sektoriuje.
Gairėse turėtų būti nurodyti galimi informacijos šaltiniai, su kuriais galėtų susipažinti atitinkami atsakingi veiklos vykdytojai, pavyzdžiui, sertifikavimo sistemos, atitinkančios tam tikrus minimalius standartus.
Tikslas – sukurti vienodą atsakingų ir miškų nenaikinimo tiekimo grandinių sistemą, remiantis svarbiu darbu, atliktu įvairiose esamose sertifikavimo sistemose.
4.5.
Ne vėliau nei po penkių metų nuo reglamento įsigaliojimo, Komisija vertins poveikį ūkininkams, konkrečiai smulkiesiems ūkininkams, čiabuviams ir vietos bendruomenėms, bei galimą papildomos paramos poreikį.
Pasiūlyme taip pat numatomas papildomų prekybos lengvinimo priemonių poreikio ir tinkamumo vertinimas, kad būtų galima siekti reglamento tikslų pripažįstant sertifikavimo sistemas.
Vis dėlto Komitetas mano, kad sertifikavimo vaidmuo ir poveikis ūkininkams, įskaitant smulkiuosius ūkininkus ir vietos bendruomenes, yra būtini siūlomo reglamento tiek planuotam, tiek ir nenumatytam veikimui ir poveikiui.
Jie turi būti įtraukti į ex ante vertinimus, o išvados, kylančios iš šių vertinimų, turi būti įtrauktos į reglamentą prieš jam įsigaliojant.
4.6.
Išimtys, taikomos MVĮ, ir supaprastinta derama patikra, vadovaujantis šalyje taikoma lyginamąja sistema, neturėtų sukurti spragų, dėl kurių reglamentas taptų neveiksmingas.
Tačiau reglamentas neturėtų padidinti nereikalingą administracinę naštą ir išlaidas.
Viešoji ES žmogaus ir aplinkos teisių reitingų agentūra (3) verslo kontekste gali padėti MVĮ vykdyti savo įsipareigojimus.
Komisija turėtų atidžiai įvertinti, ar siūlomos nuostatos dėl geografinės vietos nustatymo iki atskirų sklypų mažos rizikos šalyse ir įrodinėjimo prievolės yra proporcingos arba būtinos.
Kai kurie reikalavimai ES ne tik sukeltų prieštaravimų dėl valstybių narių subsidiarumo principo, bet pirmiausiai smulkiesiems gamintojams, kurie ES užtikrina didelę tiekimo dalį, būtų užkrauta neproporcinga našta.
Siekiant skaidrumo, tikslūs klasifikavimo kriterijai turi būti skelbiami viešai.
Reikėtų remti smulkius miško savininkus tiek ES, tiek ir už jos ribų, siekiant pagerinti tvarią miškotvarką, prieigą prie tvaraus finansavimo ir pasiūlyti tvarių miško produktų.
4.7.
22 ir 24 straipsniuose pateikiamos nuostatos dėl pašalinimo iš rinkos ir galimo reglamento neatitinkančių prekių ir produktų sunaikinimo.
Tai daugeliu atveju prieštarautų kitiems svarbiems ES politikos principams ir tikslams, įskaitant maisto švaistymo išvengimą.
Todėl EESRK rekomenduoja Komisijai persvarstyti šias nuostatas, kad būtų išvengta vertingų išteklių sunaikinimo.
Remiantis Reglamento projektu (3 straipsnis) rinkai negali būti teikiama mediena, kuri gaunama teisėtai (gavus leidimą) kertant mišką siekiant šį plotą naudoti žemės ūkio reikmėms.
Tai būtų tinkama vieta paaiškinti, kad
(3)
Žr.
EESRK nuomonės savo iniciatyva „Privaloma Jungtinių Tautų sutartis dėl įmonių ir žmogaus teisių“ (OL C 97, 2020 3 24, p. 9) 1.15 punktą.