C 275/32
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 7 18
2.11.
EESRK rekomenduoja Europos Komisijai taip pat teikti pirmenybę misijoms ir priemonėms, kuriomis ES kuriamos naujos darbo vietos, verslas, pajamos ir turtas, užtikrinama aukšta ES piliečių gyvenimo kokybė, pavyzdžiui, išlaikomas Europos technologinių produktų konkurencingumas vis nuožmesnėje pasaulinėje rinkoje (ypač su Kinija, Pietų Korėja ir kt.).2.12.
Didelę Europos darbo vietų ir turto dalį sudaro Europos technologinių produktų (automobilių, mašinų, medžiagų ir kt.) eksportas.
Kitas svarbus naujų darbo vietų kūrimo šaltinis Europoje yra labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, novatoriški startuoliai, veiklą plečiančios įmonės ir aukštasis mokslas.– 3.
Konkrečios pastabos 3.1.
1 misija „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ 3.1.1.
Klimato kaita yra vienas didžiausių XXI a. žmonijos iššūkių.
Politikos formuotojai turės numatyti būsimus pokyčius, kad apsaugotų sektorius ir grupes, kuriems kyla didžiausia rizika, įskaitant užimtumą.
3.1.2.
Dėl beveik visų žaliojo kurso priemonių, ES piliečiams didės elektros energijos, kuro, būsto šildymo ir kt. kainos.
Šis kainų kilimas daro ypač didelį poveikį šimtams milijonų ES valstybių narių gyventojų, gaunančių mažas ir vidutines pajamas, taip pat pažeidžiamiems asmenims apskritai, kurie dažnai yra mažas pajamas gaunantys ES piliečiai.
Todėl visos žaliojo kurso priemonės turi didelį socialinį poveikį ir turi būti taikomos atsargiai.
Jos turi būti skirtos gerovei didinti, o ne palikti nuošalyje tuos, kuriems reikia paramos, kad galėtų prisitaikyti prie pokyčių.
3.1.3.
Naujų technologijų, kurios neabejotinai atliks labai svarbų vaidmenį mažinant išmetamo CO2 kiekį, pavyzdžiai:
— elektros energijos gamybos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas; — CO2 išskiriančių pramonės šakų, pavyzdžiui, plieno pramonės, cemento pramonės ir kt., priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas; — anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS) ir, pavyzdžiui, nuotekų valymo įrenginiai; — labai didelio masto elektros energijos kaupimas patiriant nedideles specifines išlaidas; — elektromobilumas; — pažangiųjų ir aukštos įtampos elektros energijos tinklų diegimas; — pažangiųjų miestų kūrimas ir kt. 3.1.4.
Šias technologijas lengva išvardyti dokumentuose, tačiau jų įgyvendinimas neabejotinai yra didelis iššūkis, atsižvelgiant į tai, kokiu mastu jas reikia diegti visose 27 ES valstybėse narėse ir visame pasaulyje.
3.1.5.
Vienas svarbiausių šios pasaulinės konkurencijos dėl naujų technologijų klausimų – didelis tyrėjų ir inžinierių skaičius.
Tai neabejotinai yra didelis iššūkis Europai.
Azijos šalyse per pastaruosius 20 metų labai padaugėjo fizikos, IRT ir inžinerijos mokslų studentų, o Europoje jų skaičius beveik nepakito.
Europos misijomis ne tik reikėtų skatinti didinti šių studentų skaičių, bet ir dabartinį aukštos kvalifikacijos žmonių „protų nutekėjimą“ pakeisti ES „protų įtekėjimu“.
3.1.6.
EESRK primygtinai rekomenduoja Komisijai nustatyti priemones, kurios padėtų per ateinančius 20 metų Europoje gerokai pagerinti pagrindinius įgūdžius bei padidinti fizikos, IRT ir inžinerijos, taip pat medicinos ir farmakologijos studentų skaičių.
Be šio „inžinierių smegenų tresto“ Europa ir toliau atsiliks visų technologijų, reikalingų kovai su klimato kaita, srityje. 3.2.
2 misija „Kova su vėžiu“ 3.2.1.
Vėžinių susirgimų skaičius 27 ES valstybėse narėse nuolat didėja.
Jos turi bendromis jėgomis tobulinti ligos diagnostiką, terapiją, galimybę naudotis individualizuotąja medicina, gydymą ir prevenciją, kaip jau buvo pabrėžta 2021 m. birželio mėn. (4) EESRK nuomonėje „Europos kovos su vėžiu planas“.
Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad vėžinių susirgimų moksliniai tyrimai, prevencija ir gydymas buvo nurodyti kaip viena iš penkių ES misijų.
(4)
OL C 341, 2021 8 24, p. 76.