C 275/14
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 7 18
2.5.
Kalbant apie teisinį tikrumą, nacionalinės priemonės, kurios šiuo atžvilgiu yra probleminės, apima ribojamųjų priemonių įvedimą be aiškaus paaiškinimo, prieštaravimus tarp Vyriausybės politikos ir pagrindinių teisinių priemonių, ir tokius dažnus įstatymų pakeitimus, dėl kurių paprastiems piliečiams nepaprastai sunku suprasti, ką jie gali daryti ir ko negali.
Nepaprastosios padėties atveju padidėja rizika ir netikrumas, o visuomenė tikisi, kad Vyriausybė ir apskritai valdžios institucijos pateiks aiškias gaires dėl to, ką jos gali ir ko negali teisiškai padaryti.
2.6.
Kalbant apie atskaitomybę pagal įstatymą, problemos, susijusios su Vyriausybės veiksmų dėl COVID-19 parlamentine ir teismine priežiūra, gali būti siejamos su parlamentų marginalizacija.
Iki 2021 m. vasario mėn. mažiau nei pusė ES valstybių narių buvo įsteigusios specializuotus parlamentinius komitetus, paskelbusios ataskaitas ar suplanavusios reguliarias diskusijas dėl su COVID-19 susijusių priemonių, o mažiau nei trečdaliu atvejų Vyriausybės priemonės buvo tikrinamos (pvz., diskusijų ar balsavimo parlamente metu) arba parlamentai jas iš dalies pakeitė (10).
Teisminė peržiūra yra procesas, kurį vykdydami teismai užtikrina, kad Vyriausybės veiktų teisėtai, ir tai ypač svarbu ištikus krizei, kai pagrindinės teisės gali būti griežtai ribojamos.
Visoje ES buvo išsakyta nemažai susirūpinimą keliančių klausimų dėl teisminės peržiūros veiksmingumo ir teisės kreiptis į teismą COVID-19 priemonių taikymo atveju (11).
Teismų veiklos nutraukimas arba galimybės kreiptis į teismus apribojimas leidžiant kelti tik tam tikros rūšies bylas neigiamai paveikė piliečių gebėjimą spręsti ginčus ir trukdė naudotis teise kreiptis į teismą, visų pirma tais atvejais, kai priemonės, kurių imtasi reaguojant į pandemiją, neproporcingai paveikė pažeidžiamiausius visuomenės narius.
Daugumos valstybių narių teismų sistemos buvo prastai pasirengusios krizei dėl žemo skaitmeninimo lygio ir dėl to, kad kai kurios visuomenės dalys, visų pirma pažeidžiamos grupės, neturėjo pakankamai informacijos apie tai, kaip veikia teisminės institucijos, todėl neturėjo galimybės į jas kreiptis.
2.7.
Galiausiai galima daryti išvadą, kad teisinės valstybės principas gali padėti imtis efektyviausių veiksmų reaguojant į ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas (12) ir yra esminė vertybė ne tik įprastais laikais, bet taip pat, o gal net labiau, krizės metu.
Atsižvelgdamas į pastangas, dedamas taikant priemonę „NextGenerationEU“, kad būtų atitaisyta tiesioginė koronaviruso pandemijos sukelta ekonominė ir socialinė žala, EESRK pakartoja savo pritarimą Komisijos pasiūlymui dėl reglamento, kuriuo sukuriama nauja priemonė, įgalinanti imtis ekonominių taisomųjų priemonių valstybių narių, darančių rimtus ir nuolatinius 2 straipsnyje išvardytų vertybių pažeidimus, atžvilgiu (13).
3.
Pagrindinės teisės 3.1.
COVID-19 pandemija sukėlė didžiulį spaudimą visoms institucijoms ir infrastruktūroms, kurios remia ir gina pagrindines teises ES.
Sparčiai prastėjanti medicinos paslaugų kokybė ir didelio masto socialinė ir ekonominė krizė sukėlė grėsmę daugumos žemyno žmonių gyvybei, sveikatai ir gerovei, taip pat padidino skurdo riziką.
Nuo to labiausiai nukentėjo tam tikros grupės, kurioms poveikį padarė konkretūs ir nuolatiniai socialinių paslaugų sutrikimai dėl ilgalaikės finansavimo stokos ir nepakankamo sistemos pasirengimo krizėms.
Šiuo atžvilgiu EESRK pakartoja savo raginimą sukurti privalomą Europos sistemą deramoms minimalioms pajamoms Europoje užtikrinti (14).
3.2.
ES ir jos valstybės narės turėtų nuodugniai apsvarstyti socialines krizės ištakas ir priežastis, dėl kurių dauguma Europos sveikatos sistemų dėl pandemijos atsidūrė ant griūties slenksčio.
Griežto taupymo politikos metais išryškėjo bendra investicijų į sveikatos sektorių ir kitas pagrindines socialines paslaugas (pagalbą priklausomiems ir pažeidžiamiems asmenims, slaugos namams ir kt.) mažinimo tendencija ir šitaip buvo sukurta uždelsto veikimo bomba, kuri sprogo susidūrus su didele sveikatos krize.
Vykstant Konferencijai dėl Europos ateities, visi dalyviai turėtų būti skatinami pasimokyti iš šios krizės, kad būtų padėtas pagrindas gerovės valstybės atstatymui.
Atsparumas tėra tuščia sąvoka, jei
(10) (11) (12) (13) (14)
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, May 2021).
J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, May 2021).
J. Grogan ir N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (RECONNECT Policy Brief, August 2020): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.
OL C 62, 2019 2 15, p. 173.
OL C 190, 2019 6 5, p. 1.
EESRK nuomonei pateikta kontranuomonė, už kurią buvo atiduota daugiau kaip ketvirtadalis balsų, diskusijų metų buvo atmesta.